TÁRSULATI ÜGYEK. 297 



igitzi okára vonatkozólag. Ez idő szerint még igen beható vizsgálatok szükségesek. 

 A robl)anás tektonikus eredetét nem szabad azzal bizonyítani, hogy a mellette 

 levő régi gázkút 28 atmoszféra nyomása nem változott meg az erupció után, mert 

 hiszen erre számos példát találunk a romániai, egymástól körülbelül 30 méter tör- 

 vényszabta távolságra felállított petroleumkutak esetében, melyek egymás nyomását 

 szintén nem liefolyásolják. Azt sem szabad azonban állítani, hogy a robbanás a 

 bolygóréti, második számú gázkút elzárása következtében jött létre. A robbanást 

 megelőző, környékbeli tüneméiiyek sok gondolkozásra adnak okot. Nem szabad 

 kizárólag a sármási gázkúthoz kötni okoskodásainkat, hanem a tektonikus gázerup- 

 ciókra is ügyelnünk kell, hiszen a kitörés előtt már három nappal Nagysái'máson 

 és Katonán, tehát 10 kilométernyire a földigázrobbanás helyétől északra földrengést 

 és erős földalatti morajt észleltek. Az erupeióval egy időben pedig Uzdiszentpéteren 

 és Báldon hallottak távoli dübörgést és éreztek rezgést, tehát szintén nagy távol" 

 ságra az explózió helyétől. 



LóczY szerint a gáz földalatti útja igen szövevényes lehet, semmiesetre sem 

 szabályos rétegeken halad át, hanem gyürődötteken. Előadó szerint a kidobott 

 kőanyag kráterekből kelet felé való repüléséből azt következtethetjük, hogy a 

 kráterek csatornái ferdék és nj'ugat felé lehajlanak. A földolaj kitörések és az iszap- 

 vulkánok kiszórásai a legközelebbi rokonai a mostani jelenségnek. Meggyőződése 

 az, hogy a kitörés oka nem lappang nagyon mélyen a föld alatt, a nagy erővel, 

 magasra kidobott paladarabok bizonyítják ezt. Fontos következtetést kell levonni 

 elil>öl a földigázkitörésből : azt a következtetést, hogy még több a Mezőség bensejé- 

 ben lappangó földigáz mennyisége, mint az eddigiek alapján hinni lehetett. LóczY 

 szerint fölösleges tovább kutatni az erdélyi vidékeket foldigázok után, hiszen Sár- 

 más körül is van bőven. Sőt több van, mint azelőtt. A robbanás előtt mintegy 

 S60 — 900,000 köbméter gázt szolgáltatott a kút, most pedig a gázmennyisége egy 

 millió köbméterre emelkedett naponta. Rendkívül örvendetes dolog ez, annál saj- 

 nálatosabb azonban — az előadó szinte restell kimondani — h(igy a nagy ter- 

 mészeti kincs kiaknázását a kincstár hosszú három éven át miudezideig még csak 

 meg sem kísérelte. Szinte érthetetlen a kormány lauyhasaga a sármási gázkiucs 

 felhasználása körül. 



Az elhangzott előadásra Schafarzik FERENt' elnök megjegyzi, hogy meg- 

 elégedéssel hallotta, hogy az előadó az Erdélyi Medence tektonikai szerkezetét tel- 

 jesen megokültnak látja, ami annyiban is megnyugtató, mert az utólíbi napokban 

 bizonyos oldalról ezt erősen tagadták. Magának az elnöknek is alkalma volt a 

 közelmúltban a Földtani Társulat kirándulása alkalmával erről meggyőződni. 



Ezek után bizton állíthatja, hogy a gáz feltörési vonalai az Erdélyi Meden- 

 cében csakugyan tektonikai vonalakkal esnek egybe. Különben köszönetet mond a 

 Társulat nevében LóczY Lajos úrnak igen érdekes előadásáért. 



Ezután szót kér Nagysúri Böckh Hugó m. k. föbáuyatanácsos, az erdélyrészi 

 kutatások vezetője. Dr. Böckh Hugó fölemlíti, hogy Lóczy igazgató úr őt aposztro- 

 fálta az előadásában, tehát neki is szólnia kell. Lóczy oly szépen, érdekesen és olj' 

 kimerítően adta elő a gázkitörés lefolyását, hogy ö nem tehet hozzá semmit. Arról 

 akar beszélni, hogy miképen lehet megállapítani a gázkitörés okát. Az eddigíekliöl 

 megállapítható, hogy a gázkitörést földrengés előzte meg és követte és hogy a 

 robbanás alatt és után a gázkút manométerje nem változott. Ismeretes dolog, hogy 

 olyan helyeken, ahol sok a földigáz, az sokszor magától tör ki. Hiszen Köváey 

 tanúsága szerint Báznán is magától ömlött ki a gáz. így volt ez a Zúgónál is. 

 Ezenfelül Erdélyben ma is számos működő iszapvullián van. Közelfekvő a gondolat, 

 hogy a kissármási kitörés is tektonikus eredetű kitörés. Ezzel szemben Pfeiffer 



