304 TÁRSULATI ÜGYEK. 



rátolódottnak tekinti. Vájjon itt Zljorón nem ezzel a miocén sósagyaggal van-e 

 dolgunk, vagy ez csak a galiciai geológusok kréta homokköveinek a sója ? 



Teleqdi Eoth Lajos azt válaszolja, hogy az egész eocén rétegcsoportbau 

 jelentkezik a sós agyag és a mélyebb rétegekben erösebb sótartalom is található 

 helyeukint. Szerinte normális telepedéssel van dolgunk, a fúrás eocéurétegekben 

 mozgott s alatta mindenesetre a kréta homokkő fog következni. Elnök a vitát 

 bezárva, felkéri ifjú Lóczy Lajos r. tagot előadásának megkezdésére. 



b) Ifjú Lóczy Lajos zürichi műegyetemi hallgató a Villány és Bán- 

 Kiskőszegi hegységekről tartott szabadon előadást. Először is a két 

 hegység geomorfológiai viszonyait ismertette. A Dráva valamikor a pleisztocén- 

 korban a Tenkes- és Harsányhegy déli oldalait mosta és a Bán-Kiskőszegi domb- 

 vidék északi oldalát nyeste alá s a Dunával Kiskőszegnél egyesült. Az előadó ezt 

 a drávahomok Siklós melletti elöjöveteleivel, a Harsányhegy alatti glaubersókivirág- 

 zásokkal és a mostani magassági viszonyokkal igazolja. A két hegységet sztrati- 

 graíiailag triász, jura, s krétakorú mészkövek, nioditerráu homokköves és diluviális 

 lösz építi fel. A Bán-Kiskőszegi hegységben több helyütt : igy Bán meUett, majd 

 Kiskőszegnél a mediterrán rétegeket bazalt és bazaltbreecia és tufaerupciók törik 

 keresztül. Ifjú Lóczy svájci felfogás szerint a tektonikát egyenlő fontosságú- 

 nak tartja a sztratigrafiai tanulmánnyal s igy mivel a vidék sztratigrafiáját néhai 

 HoFFMAX kiváló főgeológusunk már 1874-ben nagyjában feldolgozta ; a legtöbb 

 tanulmányt és eddigi fötauulmányát a tektonikára fordította s ezirányú vizsgálatai- 

 nak eredményeit ismerteti. 



A Villányi hegységet a Villány-Pécsihegység közti hegyvidék mediterrán 

 előtti beszakadása okozhatta, ez billentette ki kulisszaszerűen annak láncolatát. 

 Az így keletkezett hegyvonulatot egy későbbi fiatalabb pliocénkorú, a hegységtől 

 délkeletre eső besülyedés összepréselte, aminek nyomát az előadó a hegység tanul- 

 mányozásánál mindenütt tapasztalta. Az előadó a föntebb ismertetett régi Dráva 

 folyásmedrét is a tektonikus jellegű behorpadásuak tulajdonítja. 



Ifjú LÓCZY Lajos előadásához Pálfy Mór ck. megjegyzi, hogy évekkel ezelőtt 

 ő is járt a villányi kőbányában s ott egy vetődést is észlelt, amelj'et fényképben 

 is bemutat. Ismerteti ezután a Till geológussal való vitáját. Megemliti, hogy 

 Lörenthey Imre választmányi tag már 190S-ban talált ott lingidáknt. 



Majd Kormos Tivadar dr. rendes tag szólal föl és ismerteti a beremeiuli 

 fauna újabb leleteit. 



Végül ScHAFARZiK Ferexc di\ elnök üdvözli a tiatal előadót : itjú Lóczy Lajos 

 tagtársunkat és kívánja, hogy nagynevű atyjához méltóan iparkodjék ő is a geológiát 

 szeretni és művelni. 



Egyéb tárgj' hiányában az elnök az ülést estéli félhet órakor berekeszti. 



C) Válas/.tináiiyi ülésok. 



1. Jegyzőkönyv az 1911 november hónap 8-áii tailoU ülésről. 



Az ülés helyisége a m. k. Földtani Intézet előadóterme, kezdete estéli 7 óra. 



Elnök : Schafabzik Ferenc dr. műegyetemi ny. r. tanár. 



Megjelentek : Koch Antal tiszteletbeli tag, Franzenau Ágoston dr., Horu- 

 siTZKY Henrik, LÖEKNTHEy Imre dr., Maxjritz Béla dr., Timkó Imre és Zimánvi 

 KÁROLY dr. választmányi tagok, Papp Károly dr. elsőtitkár, Vogl Viktor dr. másod- 

 titkár és Ascher Antal pénztáros. 



Elnök az ülést megnyitván, a jegyzőkönyv hitelesítésére felkéri Mauritz 

 BÉLA dr. és ZlMÁNYl Károly dr. urukat. 



