TÁRSULATI ÜGYEK. 307 



Magyarország határain túl is elismert szaktekintély. 1864 óta mintegy 50 kisebb 

 ■és 15 nagyobb munkával gazdagította az ásványtani irodalmat. Érdemeinek elisme- 

 réséül hazánk első tudományos fóruma : a Magyar Tudományos Akadémia már 

 1874-ben levelező s 1885-ben rendes tagjává választotta. 18G0 óta szolgálja a Magyar 

 Nemzeti Múzeum ásványtárát, amelyet — az elhanyagolt kis gj'üjteményből — a 

 tudomány színvonalán áUó s az ország móltóságának megfelelő hatalmas gyűj- 

 teménnyé fejlesztett. Eme hervadhatatlan érdemén kívül a főiskolai oktatásügyben 

 is kiváló szerepe vau, mert 1870-től a kir. József-műegyetemen és 1894 óta a buda- 

 pesti kir. magy. tudomány-egyetemen tanítja a kőzet- és ásványtant. A Magyarhoni 

 Földtani Társulatnak 1864 óta rendes és 1874 óta választmányi tagja, aki évtizedek 

 óta buzgón támogatja a társulatnak úgy anyagi, mint szellemi ügyeit. 



2. Lóczi LóczY Lajos dr., a földrajzi és a földtani tudományok minden 

 ágában a legelső tudósok között foglal helyet. 1875 óta mintegy hetven kisebb 

 és tíz nagyobb munkát írt. Tudományos érdemeinek elismeréséül a Magyar Tud. 

 Akadémia 1888-ban levelező s 1901-ben rendes tagjává választotta, azonkívül a 

 lipcsei, bécsi, berni és berlini földrajzi társulatok már régóta tiszteleti tagjaik 

 közé sorozták. A fraucia tudományos akadémia 1900-ban LóczY LAjosnak kelet- 

 ázsiai geológiai és paleontológiái munkájáért a 3000 frankos CsiHACSEFF-díjat ítélte 

 oda. Az 1877 — 1880. évek között gróf Széchenyi BÉLÁval tett utazása világszerte 

 ismertté tette nevét a tudományos földrajz és a földtan terén. De nemcsak külföldi 

 utazásaival, hanem hazánk hegységeinek tanulmányozásával is hervadhatatlan 

 érdemeket szerzett, különösen 1875 — 1878 között a Hegyes-Drócsa geológiai föl- 

 vételével s 1890 — 1900 között a Balatonvidék geológiai s tektonikai kikutatásával. 

 Azonkívül 1886 óta mint műegyetemi s 1889 óta mint egyetemi tanár egész nem- 

 zedékeket nevelt föl a geográfia s geológia szeretetében s 1908 óta mint a m. k. 

 földtani intézet igazgatója, hazánk eme régi intézményét hatalmas léptekkel 

 fejleszti előre. A Magyarhoni Földtani Társulatnak 1874 óta rendes s 1880 

 óta választmányi tagja; 1898 — 1901 között pedig mint főtitkár működött társula- 

 tunkban, 



S. Telegdi Koth Lajos a gyakorlati földtan egyik első harcosa. Mint a 

 m. k. földtani intézetnek fölvevő geológusa 1870 óta szakadatlanul a legnagyobb 

 szorgalommal dolgozik hazánk bérceinek kikutatásán és geológiai térképei pon- 

 tosságukkal s Ízlésükkel valóban mintául szolgálhatnak valamennyi magyar geoló- 

 gusnak. Munkálkodásában alaptalan elméletekkel nem sokat törődött, de annál 

 biztosabb kézzel kutatta föl hegységeink rejtett kincseit. Nevéhez fűződik a tata- 

 bányai hatalmas széntelepek fölfedezése, amellyel milliókat érő vagyont tárt föl 

 hazánk gazdasági életének. Tudományos munkái kisebb arányúak, de annál becse- 

 sebbek a gyakorlati geológiának ; számuk mintegy nyolcvanra tehető. Társulatunk- 

 nak 1870 óta rendes és 1877 óta választmányi tagja ; 187.3 — 1876 között mint 

 másodtitkár és 1901 — 1903 között mint elnök buzgón szolgálta társulatunk ügyeit 

 s általában úgy szaküléseink, mint választmányi üléseink egyik legszorgalmasabb 

 munkása. 



A föutebbiekben kifejtettük az ajánlott urak érdemeit általában, úgy a 

 tudomány, mint különösen a Magyarhoni Földtani Társulat fejlesztése körül s 

 ezekután tisztelettel kérjük a nagyságos Elnök urat, hogy javaslatunkat a Magyar- 

 honi Földtani Társulat tekintetes választmánya elé terjeszteni méltóztassék, hogy 

 a felsorolt urak tiszteleti tagsága felett már az 1912. évi februári közgyűlés hatá- 

 rozhasson. Kiváló tiszteletünk nyilvánításával vagyunk nagyságos Elnök úrnak 

 Budapesten, 1911 október 28-án készséges szolgái: Horusitzkt Henrik m. kir. 

 •osztálygeológus, választmányi tag ; dr. Liffa Aueél műegyetemi m. tanár, m. kir. 



21* 



