Íi20 TÁRSULATI ÜGYEK. 



más kőzettípus alá sorolandúk. A tudomány fejlődése és a fogalmak tisztázódása 

 nézőpontjából rendkívül fontos a fölösleges elnevezések törlése, amennj'iben ezek 

 nagyon megnehezítik az áttekintés és a szogorúan tudományos rendszerezést. 



•2. Pálfy Mór «Az erdélyrészi Érchegység bányáinak föld- 

 tani viszonyai és érctelérei» címíi munkájában kritikai alapon tár- 

 gyalja a nevezett hegységről megjelent közleményeket és egyúttal évek hosszú 

 sora óta folytatott felvételei alapján egészen új képét adja az erdélyi Erchegy- 

 ségnek és az abban ismeretes teléreknek. Legfontosabb eredményei a követ- 

 kezők. Kimutatja, hogy az érctelérek a vulkáni csatornák szélén haladnak ; ha 

 két csatorna a felszínen összeolvad, akkor a telérek a két csatorna között fog- 

 lalnak helyet. Eitkán találhatók a telérek egy igen erős tektonikai vonal mentén 

 távol a vulkáni csatornától. A telérek maguk a kőzetben nem a kihűlés folytán 

 keletkezett repedéseket, hanem tektonikai vonalakat jeleznek és tektonikai 

 okokból keletkeztek : aranyat csakis ott tartalmaznak, ahol eruptív kőzet is 

 van a közvetlen közelben. Az érctelérek keletkezése után tektonikai zavarok 

 nem következtek többé az erdélyi Erchegységben. Szerző ezek ' után tisztázza 

 az ú. u. székek v. tömzsök fogalmát ; végül rátér a gyakorlati nézőpontból 

 rendkívül fontos kérdések megoldására, t. i. az aranytartalom eloszlására. Arany 

 csakis abban a telérben, ill. a felérnek csak abban a részében van felhalmo- 

 zódva, amely a csatorna szélén, vagy ahhoz közel van. A csatorna belsejében, 

 vagy pedig távolabb a csatornától a telérek aranytartalma elszegényedik. A csa- 

 torna mélysége felé, valamint annak szűkülésénél az aranytartalom csökken. 

 Számos helyen a felérnek a felszínre kibúvó része aranyban szegény, míg bel- 

 jebb a telér gazdagabb. A mellékközetnek az aranytartalomra nincsen számba- 

 vehető hatása ; az arany tartalom eloszlása a laterális szekréciót kizárja, azt 

 csakis a mélységből jövő posztvulkáni jelenségek hozhatták fel. 



Úgy EozLozsNiK — Emszt, mint Pálfí munkája oly számos adattal és 

 gondolattal gyarapítja a tudományt és mindkét munka annyi gonddal, lelki- 

 ismerettel és fáradsággal készült, hogy mindkettő a legnagj'obb mértékben 

 megérdemelné a kitüntetést. 



m. Az ásvány-földtani kémiai szakcsoport a letelt évközben 

 is sok és igen figyelemre méltó munkával szerepelt, amelyek közül kiemelendök 

 LoczKA .József munkái, ki a magyar ásványkémiai irodalmat már évtizeilek 

 óta a legbecsesebb adatokkal gazdagítja. Az ő rendkívüli pontossággal végre- 

 hajtott vizsgálatai ilyeneknek mindenkoron példái lehetnek. A tanulmányok 

 nemcsak a hazai tudományos folyóiratokban, hanem a legjelesebb külföldi 

 szaklapokban is megjelennek, s ilyen kiváló munkásságnak köszönhetjük, hogv 

 a magyar ásványkémiai irodalomnak hazánk határain túl is lu're van. Sigmosd 

 Elek a hazai szikes talajok kémiájának legalajiosabb ismerője és tanulmányo- 

 zója s ez irányú munkálatai már kötetekre terjednek. A hazai szikes talajok 

 keletkezését s azok javítását célzó kísérleteinek nemcsak tudományos, hanem 

 nagy nemzetgazdasági fontosságuk is van. — Weszelszky Gyitla radioaktivitási 

 munkálatai igen nagy fontosságúak az ásvány-földtani kémiában. Az általa 

 szerkesztett elektroszkóppal a helyszínen könnyen végezhetők a radioaktivitást 

 kiderítő kísérletek. E készülékével végezte «A keszthelyi héwizü tó termékei- 



