TÁRSULATI ÜGYEK. 32t 



nek kémiai vizsgálatáról » című muukájában közölt meglepő tanulmányait. 

 Ezekben megállapítja az iszap kémiai alkatát, meghatározza radioaktivitásának 

 fokát, egyszersmiut három különböző testet állít elő, amelyeknek kémiai tulajdon- 

 ságai az eddig ismert testek egyikével sem hasonlíthatók össze. Nagybecsű vizs- 

 gálatok ezek. amelyek ezidőszeriut még folyamatban vannak. — Igen érdemes 

 munkát végzett még Tóth Gyula «A magyarországi ivóvizek kémiai elemzésen 

 •című művének összeállításával, az ország minden részéből származó vizek 

 ■elemzésével a hidrogeologiának nagy szolgálatot téve. 



IV. Az agrogeológia és talaj ismeret körébe tartozó művek 

 elbírálásánál különbséget kell tenni egyrészt a tulajdonképeni geológiai és más- 

 részt a szorosabb értelemben vett talaj ismereti művek közt. Az előbbi csoportba 

 tartozó munkásság utolsó hat évi eredményei majdnem kizárólagosan azon 

 jelentésekbe foglalva találhatók, amelyeket a magy. kir. Földtani Intézet éven- 

 kint kiadni szokott.. Hat szerzőnek 10 müve jöhet tehát itt számba, ú. m. 

 HoRDsiTZKY Henrk ."'). TiMKÓ Imre 4 Theitz Péter 4, néhai GtJLL VhíMos 4.. 

 LiFFA Adrél 1 és László Gábor i műve. Ezek, bár sok új adatot közölnek 

 hazánk legkülönbözőbb részeinek leíró geológiáját illetőleg, de a megszokott 

 ismertető színvonalon fölül nem emelkednek. A szorosabb értelemben vett 

 talajtani munkásság már több érdekes kérdést domborított ki. Szerzőik : Treitz 

 Péter 7, Timkó Imre 3, Sigmond Elek, Horusitzky Henrik, Cholnoky Jenő és 

 Ujj J. 1 — 1 tanulmánnyal, míg különösen a talajtani munkamóddal és tér- 

 képezéssel Dicenty Dezső, néhai Güll Yilmos, Horusitzky Henrik és Teeitz 

 Péter egy-egy értekezése foglalkozott. Jlindezek közül kiemelendő Teeitz Péter 

 tanulmánya, aki «Az agrogeológia feladat a i» címen egy kerek elő- 

 adás keretébe foglalta mindazt, ami a talajismeret terén a tudományt mai 

 napig foglalkoztatta, rámutatva egyszersmind azon hiányokra is, amelyeknek pót- 

 lása a jövő feladatai közé tartozik. Különösen ezen talajismereti kérdések vol- 

 nának olyanok, amelyekben a tudományra nézve új és eredeti dolgokat vár- 

 hatnánk ; de tulajdonítsuk e segédtudomány még kellően meg nem szilárdult, 

 fiatal voltának, hogy e téren is örvendetes számban gyarapodó hazai művek még 

 az eredetiségnek, vagy a minden bírálatot kiálló készültségnek híjján vannak. 

 Minthogy pedig ezen követelmények lényeges feltételei a Hzabó JózsEF-emlék- 

 éremmel való kitüntetésnek, erre a fent érintett míívek egyike sem ajánlható. 

 V. Az általános geológia, sztratigrafia, tektonika és 

 liidrogeológia terén az 1900 — 1911. évi időközben mintegy 100 magyar 

 és 12 külföldi szerzőtől közel 3.jO olyan szakdolgozat jelent meg, amelyek a 

 magyar birodalom geológiájára voatkoziiak. Az idegen szerzők művei közül 

 kiválnak : néhai Ullig Viktor Karpát-tanulmáuyai, Vettebs H.-nek a Zjár és 

 ]\Iala magura geológiáját tárgyaló műve, Taeger HENRiK-nek a Vértesben végzett 

 kutatásai és Schmidt Károly tanulmánya az erdélyrészi barnaszéuterületekró'l. 



Hazai szerzőinknek művei közül figyelemre legméltóbbak : Böckh Hugó 

 • Geológiai) című tankönyve és «Az erdélyi medence földgázt 

 tartalmazó antiklinálisairób című jelentése ; néhai Böckh János 

 «A petróleumra való kutatások állása a magyar a szt. 

 korona országaiban)); Déchy Mór (iKaukazusi utazásaim t u- 



Földtani Közlüny. XLiI. köt. ÍSÍS. 22 



