A ZBOEÓI MÉLYFÚRÁSOK SÁROSVÁRMEGYÉBEN. 363 



Mszinen feltárások egyáltalán nem voltak láthatók, ehhez a propozició- 

 hoz én is hozzájárultam. 



Az I. sz. fúrás, melynek állami szubvenciója biztosítva volt, 1905 

 nov. 2ö-én indult meg az utóbbi ponton, mely pont a G. sz. hídtól 

 1*2 km-nyire D-re esik. Úgy ezt (Márta-akna), mint később a II. fúrást 

 (Ottó-akna) Sajói Dunka Líszló, magyar eredetű, de Lengyelországba sza- 

 kadt mérnök, kiváló szakértelemmel — több ízben nagy technikai nehéz- 

 ségek közt — kifogástalanul és lelkiismeretesen vezette és neki köszö- 

 nöm a két fúrás (IV. táljja) pontosan szerkesztett szelvényeit. 



Amint az I. fúrás szelvényéből látható, a fúró vörös agyagon, 

 szürke és tarka palásagyagon, (J70 m mélytől kezdve zöld agyagon és 

 palás agyagon hatolt át, mely palás agyagtömeg közé ismételten betele- 

 pedve, átlag 1 — 3 m vastag kemény finomszemű homokköpadok mutat- 

 koztak; 7() m mélységből földi gázok szálltak fel: 200 m.-töl kezdve 

 egészen a fúrás fenekéig a gázok folytonosan jelentkeztek és 390 m-nél 

 földigáz-kitörés állott be. 



A pénzügyminisztérium felhívása folytán 190G ápr. 8-án hivata- 

 losan Zboróra utaztam, hogy véleményt adjak az iránt, vájjon a fúrás 

 továbbfolytatása indokolt-e, vagy pedig új fúrás indítandó-e meg ? A fúrás 

 ekkor 612 m mély volt és eocénkorú szürke bitumenes palásagyagban 

 állott. Az e mélységből elég élénken felszálló, gyengén benzinszagú gá- 

 zok (első petroleumgázok) folytán és tekintve ezen új terület még isme- 

 retlen rétegek egymásutánját, a fúrásnak azokban a rétegekben való foly- 

 tatását ajáialottam, amelyekben a fúró akkoriban mozgott. 



1900 augusztus hó 12-én újra fel lettem szólítva hivatalosan, hogy 

 a zborói I. sz. mélyfúrás 831 m mélységéből származó fúrómintát vizs- 

 gáljam meg és mondjak véleményt a fúrás továbbfolytatására nézve. 

 Minthogy ekkor a fúrás vastagabb homokkőben állott (majd 8 m és 

 alatta még 4 m vastagnak mutatkozott a tiszta finomszemü, kemény 

 homokkőt, a fúrás továbbfolytatását indokoltnak láttam és — ha lehet- 

 séges — lOOO — 1200 m-ig való folytatását ajánlottam. 840 m mélység- 

 ben jelentkeztek az első olajnyomok, melyek aztán több ízben ismét- 

 lődtek. Az 1175 m mélységben az olajnyomok mellett erős benzingázok 

 voltak észlelhetők, 1200 m-nél azután a fúrás 1900 ápr. 30-án végét 

 érte, amely már a kis átmérőnél fogva sem lett volna tovább folytatható. 

 Az első fúrás a remélt eredményt nem hozta ugyan meg, de a 

 feltárt olajnyomok és benzingázok alapján kétségtelenül igazolta, hogy e 

 terület Zborónál petróleumtartalmúnak tekintendő. Ennek folytán Brlt,- 

 GER Ottó elhatározta, hogy állami szubvenció nélkül is újabb fúrást 

 kezd. Felkérése folytán 1908 május végén tehát újra Zboróra utaztam, 

 mely alkalommal körülbelül 80 m-nyire az I. fúrástól fölfelé, az általam 

 kijelölt harmadik pont felé, az akkori tavaszi árvíztől kimosott feltárást 



25* 



