3()4 TELEODI ROTH LAJOS 



(teriiletszakadást) láthattam, hol a rétegek dőlése szerint konstatálható 

 Tolt, hogy az I. fúrás kissé tiUságosan a fedő felé volt elhelyezve. 



E második fúrás megindítására ez alkalommal az 19U-"). évi szak- 

 vélenyemben megállapított második a hatos sz. hídtól kb. 4on m-nyire 

 D-re eső pontot ajánlottam. E ponton a II. fúrást (nOttó-aknan) lOUíS 

 augusztus 12-én kezdték meg és mindjárt a vörös és zöld (tarka) palás- 

 agyagot ütötlék meg, mely (a zöld) az I. fúrásnak csak a 670 m mély- 

 ségben jelentkezett. Az első gyenge olajnyomok e fúrásnál már a !SO-ik 

 méterében voltak észlelhetők (az I. fúrásnál csak 84U m mélységtől 

 kezdve) és a gázokkal egyetemben szakadatlanul mutatkoztak. 



A 400 m mélységben átfúrt eocén-rétegek — Dunka mérnök írás- 

 beli értesítése alapján — olyanok voltak, mint a galíciai Porokon. 

 A 430 m-ben gázkitörés állott elő, 4-JO m és 4(i0 m közt szép olaj- 

 nyomok és gázok voltak észlelhetők, 467 m-nél vörös és zöldes-szürke 

 meszes agyag volt jelen ; őO^ m-ben a típusos hieroglifás homokkő 

 vékony beteleijedése ismétlődött. Az .")13 m mélységben gázokat és olaj- 

 nyomokat mutató zöld agyagban, .")37 m-nél zöld palában gázokkal és 

 szép olajnyomokkal, 552 m-nél gázokat és erösebb petróleumnyomokat 

 észleltető zöld palában mozgott a fúró és itt a fúrás Dunka mérnök 

 értesítése szerint igen nehezen haladt. Az .jíiO m mélységben az első 

 lágyabb — de sajnos igen vékonj- — homokkő jelent meg s vele egj'ütt 

 oly erős petroleumnyomok, amelyek Dunka mérnököt arra indították, 

 hogy a víz kikanalazása után szivaítyúzási kísérletet tegyen. A szivattyú- 

 zás azonban — sajnos — csak az erős petróleumnyomokat konstatál- 

 hatta. öDO — 6Í)0 m közt foraminiferák, nevezetesen igen sok Rheojihax 

 Mont. fordult elő. A 622 — 685 m mélységben formálható szürke meszes 

 és vörös pettyes agyagon hatolt át a fúró, a 61(0 m-nél, ahol a vékony 

 homokkő-betelepedések ismét mutatkoztak, ei'ös petróleumszagú gázok 

 törtek fel, melyek 740 m-ig szüuielenül taitottak. A rétegek e mélység- 

 ben Dunka úr levélbeli értesítése szerint a Goi-lice melletti Siary 

 és Sekowánál ismert rétegeknek (Galíciában) felelnek meg. A níik- 

 rofauna itt újra megjelent. 810 és 825 m-nél sok aszfalt mutatko- 

 zott, a szép olajnyomok és erős gázok pedig az aszfalt fölött és alatt 

 egyaránt megvoltak. 



A 860 m mélységben jelent meg először a sós víz és 960 m-nél 

 másodszor. E 100 m-es distanciában sötétebb szüi'ke és vörhenyes (rozsda- 

 foltos) meszes agyag, valamint selyemfényű palásagyag gyérebben be- 

 telepedett kemény, vékony homokkővel mutatkozott. 1000 m-en alul a 

 szürke agyag és jjala közt szürke sós agyag, itt-ott kemény homokkővel 

 települt ; az agyag lefelé mindinkább sósnak bizonj^ult. Szép olajnyomok 

 és gázok a fúrás végéig voltak észlelhetők. 1100 m-nél a vizet kiszivaty- 

 tyúzták, ami mellett igen szép olajnyomok mutatkoztak. A homokkő- 



