370 



BEKNOtlLLI WALTER 



felső horizontjainak faeiális átváltozásainak felelnek meg. Mint az ó-terciéi- ré- 

 tegeknek egy különleges. faciáli.s átváltozási formáját tekintem egyelőre a Szmiluo 

 és Niklova vidékén Hauer és Paul által leírt szmilnopalákat, amelyek bizonyos 

 tekintetben a szubbeszkid flis menilitpaláinak kovás kiképzödésére emlékeztet- 

 nek. Ezek vékonypadú, lemezes, fekete palák sorozatát képezik, világossárga 

 és vörössárga színnel elmállva. Kemény, kovás homokkövek váltakoznak velők, 

 oszlopos darabokra esve szét. gyakran fekete tűzkőpadok vannak betelepülve. 

 A szmilnói palákat a régibb szerzők és Zdber E. (Lit. 19) sztratigraíiailag 



SUB.B£:52K/o.^--'v^ 



Jasli, 



Hármja/íonj 

 Xré/aMorú 



Országbatár 



Határvonal a 

 Sulibi-szkiil doaib- 

 vidék és a Beszkid 

 hegyvidék között 



Nufta- 

 termülielyek 



])etróleum 

 vonulatok 



3í. ábra. A uafta termőhelyek átuézetes térképe a magyar- és gácsor.szági határ- 

 vidéken 1 : 1,1100,000 mértékben. 



egyenértékűnek tartják a kárpáthomokkőöv északi részének ismert bitumenes 

 menilitpaláival. Az általam megvizsgált területen a típusos menilitpalák nem 

 lépnek föl. ennélfogva nincs is bizonyíték a fentebb említett pái-buzamba 

 állítás mellett, mert a szmilnopalák egy helyen sem mutatnak direkt össze- 

 függést a beloveszai rétegekkel. A szmilnopalák sztratigrafiai hovatartozásának 

 kérdését csak a Kremiukától DK-re fekvő terület pontos tauuhnáuyozása 

 alapján lehetne eldönteni. A Kreminkán levő kőfejtőkben a szmilnói palákat 

 útkavicsolási célokra fejtik. 



3. A területünkön levő harmadkori rétegek legfiatalabb tagjaként a 

 felső oligocéu magurai homokkő lép föl. Ez általában fiuomszemü, 



