376 BEl.NOULLI WALTKR 



magurahomokkö pikkelyek alakjában. Egész más módon mutatkozik azonban a 

 nyomó erő hatása az eoc-én felettébb plasztikus agyagjaiban és pedig ezek nem 

 mutatnak tulajdonképeni pikkelyes szerkezetet, hanem mint puhább anyagok a 

 legkülönbözőbb módon össze vannak gyűrve és nyomva. Jedlinkánál és Miklo- 

 vánál nagy ívben EK felé nyomultak, aminek kísérő jelensége Zborótól délre 

 a pikkelyek előnyomulása. A Hradske és a Smilno Vrch közötti nagy kiterje- 

 désíi területen kimutatott fekvetbeli zavarok következtében nem lehet az eocén- 

 ben szabályszerű nyergekről beszélni, amelyek a petróleumot tartalmazó horizon- 

 tok követésére elegendő támpontot nyújthatnának. 



II. A petróleum termőhelyei. 



Majdnem minden kárpáti homokkőnek, az vigynevezett menilitpalának is. 

 jellegzetes kísérő hasznosítható ásványai közé tartozik a petróleum. Általában 

 előfordulása nincs egy bizonyos sztratigrafiai fokra korlátozva, inkább főleg 

 porózus liomokkövekbeu található. Bizonyos horizontokat azonban, mint p. o. 

 a magura homokkövet és az alsó ki-étát, mint soha olajat nem tartalmazókat 

 jelölhetjük ki. Általában a felső krétában az inoceramusos rétegek, azaz az 

 igazi ropianka- és ropa-rétegek, továbbá a régibb tercierben a vörös agyagok 

 cieckovici rétegeinek porózus, durva, porhanyós padjai és a menilitpala képez- 

 nek kitűnő olaj színteket. A petróleum lelőhelyein nincsen egyenletesen eloszolva, 

 hanem előszeretettel követ bizonyos párhuzamos csapású vonalakat, illetve 

 keskeny öveket, gyakran igen nagy távolságokra, ezek az ú. n. olajvonalak. 

 Ezen olajvonalak részben antiklinálisok felső vonalának, részben feltóit hosz 

 szanti töréseknek és áttolásoknak felelnek meg. melyek az előbbiekből követ- 

 keznek. Itteni vizsgálataimnak célja az. kikutatni, hogy Zboró környékének 

 kőzetei sztratigrafiai és tektonikai szempontból mennyiben hasonlítanak a kör- 

 nyező naftaterületek olajtartalmú rétegeihez, azaz összefüggésben vaunak-e 

 velők, hogy ebből támpontokat nyerjünk az előbbiek olajtartalmát illetőleg. 

 Vizsgálataim Uhlig V. (Lit. 4.), Posewitz T. (Lit. 16.), Walteb és Dunikowski 

 (Lit. 10.), ZüBER E. (Lit. 11.), továbbá Englee és Höfek (Lit. 12.) munkála- 

 taira támaszkodnak. 



Zborótól egyenes folytatásban EXy-ra. azaz kb. a rétegek csapásában, a 

 galíciai határon túl, ettől kb. 12 km-re, Zborótól pedig 21 km-re található 

 az Uscie ruskie olaj előfordulása. Ez ugyanazon régibb tercier feltöréshez 

 tartozik, amelyet Zborótól Komlosán ós Eegettön át a magyar-galíciai határig 

 követtünk. A vízválasztón túl a beloveszai rétegek alatt analóg az ez oldalihoz 

 (YL tábla, 11. profil) ismét tarka agyagok lépnek fel és már Skwírtnenél. azaz 

 a határtól már 6', 2 km-re a régibb rétegek feltörése már a krétakorú ino- 

 ceramusos rétegekig terjed, mely utóbbiak tovább északnyugatra Uskie ruskie- 

 nál a Eopa mindkét partján láthatóak. Az inoceramusos rétegekre a tarka 

 agyagok jönnek, melyekben sok zöld homokkő van és melyek helyenkiut a 

 beloveszai rétegek délibb kifejlődésére utalnak, Tektonikailag itt sem ismer- 

 hető fel nyeregalakú felépítés, egy UnLio-tól megrajzolt keresztmetszet (Lit. 4. 

 IL tábla) inkább a Eopa-völgy régibb rétegeinek a Scob fiatalabb magura- 



