CiJ-OLÓGIAI VIZSGÁLATOK A KÁKPÁTIHOMOKKÖ ÖVBEN ZBOP.Ó VIDÉKÉN. 377 



homokköveire való áttolását mutatja. Uscie ruskienál az olaj az inoceramusos 

 (kréta) rétegekből ismeretes, az iizem azonban már régebben megszűnt. Észak- 

 nyugati folytatásban Losienál meredek ropiankai rétegekben (kréta) 240 m 

 mély aknákat stílyesztettek, kielégítő eredmény nélkül, ami a tetemes réteg- 

 zavarok mellett előrelátható is volt. Tovább északnyugat felé Eopánál, Gorlice- 

 től mintegy 10 km-re délnyugatra aknákat mélyítettek petróleumra nagyon 

 megzavart ropiankai rétegekben (kréta). Itt a rétegek majdnem tisztán északi 

 dölésííek, sok másodlagos gyűrődéssel. Mint további komplikáció itt, úgy mint 

 Losienél, menilitpalák következnek direkt a ropiankai rétegeken, a tarka 

 agyagok fekiijét képezve. A Bialának területében is ismeretesek olajkibúvások 

 egy délibb ropiankavonulatból, így p. o. Florynkánál, ahol azonban a kuta- 

 tásokat ismét beszüntették. Megemlítendő továbbá a wawrczkai analóg nafta- 

 fúrás. 



A Rópától északkeletre fekvő vidéken több fontos petróleum-üzem van, 

 amelyek többnyire ENy — DK-i irányban csapó ropiankai réteg feltörésekhez 

 vannak kötve, melyek déli folytatását Zborótól északra kell keresnünk. Min- 

 denekelőtt megemlítendő Ropika ruska a Sekowa völgyében, amely Gorlicenél 

 EK felől a Kopába ömlik. Az olaj itt szintén krétában van, homokkövekhez 

 van kötve, amelyek palásagyagokkal váltakoznak és antiklinálisan állanak. 

 Az olaj itt főleg 232 — 395 m. mélységben fordul elő vízzel és nagynyomású 

 gázokkal. Itt már lS77-ben 74, 1881 ben pedig lOl produktív akna és 2 fúrt 

 lyuk volt üzemben. 189G-tól 1906-ig az olajtermelés a Eopika ruskában las- 

 san, de folytonosan csökkent 90696 mra-ról 2261 mm-ra. 1907 márciusában 

 kilenc 210 — 300 m mély aknából 200 mm nyersolaj termeltetett. Ropianka 

 ruskától északnyugatra \ km. távolságra feküsznek a Sekowai olajkutak, szin- 

 tén inoceramusos rétegek által alkotott feltörésben, amelyet délen tarka paláli 

 (eocén) fednek. Az aknák 420 m mélységig mennek, az olajat jelentékeny 

 gázömlés és csak kevés víz kíséri. Sekowa 1896-ban 38,988 mm nyersolajat 

 termelt, 19íl6-ban azonban már csak 1927 mm-át. Most a termelés jelenték- 

 telen. Ugyanezen feltöréshez tartozik a már régóta kiaknázott Siary terület. 

 Az inoceramusos rétegek számos másodlagos gyűrődést és vetődések által való 

 megzavarást mutat. A feltörés tektonikai szabálytalanságai egy észak felé áttolt, 

 erősen gyűrt antiklinális által okoztatnak. Kis mennyiségű olaj itt AValter 

 szerint az eocén mélyebb szintjeiben is található. 1874-ben a termelés 10.000 mm 

 nyersolaj volt, 1896-ban még 7917 mm, 19ü6-ban azonban csak 1959 mm 

 1907 márciusában 3 aknából 397 — 453 m mélységből 200 mm petróleumot 

 szivattyúztak és egy 302 m mély fúrtlyuk 50 mm olajat adott. Tovább nyugat 

 felé íSzymbark és Ropika polskánál Eopa és Gorlice között a fúrások, melyek 

 az inoceramusos rétegen áthaladtak, nem adtak kielégítő eredményt, habár a 

 szakadékokban földi viasz mutatkozott. Petnánál is, Ropika zuskától kb. 6 km-re 

 délnyugat felé az inoceramusos rétegekben szintén mutatkoztak olajnyomok, a 

 lemélyitett aknák ellenben nem adtak kielégítő eredményt. Egy Ropika ruskától 

 észak felé vonuló feltörésben fekszik a 25 km hosszú és 800 m széles Mecina 

 wielkai olajmezö, melynek mai termelése egészen jelentéktelen. Az olaj kréta- 

 korú rétegekben van, a menilit palák kis mennyiségű földi szurkot szolgáltattak. 



Földtani Közlöny. XW. köt. 1911. 26 



