378 BERNOULLI WALTER 



Uhug (Lit. 4. lüö-ik oldal) a Mecina wielkai petróleumot tartalmazó homokkő 

 palákat a mélyebb eocénba sorolja, mert vékonyabb padviak és kevésbbé gör- 

 bültek, mint a valódi iuoeeramusos rétegek, főleg azonban azért, mert még nem 

 találtak bennök inoceramusokat. A rétegek egymáson fekvő redők következtében 

 nagyon megzavartak. 



Hátra van még, hogy a Zborótól keletre és északkeletre levő olajlelő- 

 helyeket röviden felsoroljam. Sárosmegyében Zborón kívül még Felsö-Komar- 

 uikon eszközöltetett mélyfúrás. Felső-Komarnik szorosan a galíciai határ mel- 

 lett fekszik, Zborótól 30 km-re kelet felé. Az olajat tartalmazó rétegek itt 

 szintén ki'étakorúak. egyenes délnyugati folytatását képezik a galioiai ropiankai 

 feltörésnek, amelyben egykor jelentékeny petroleumbányászás folyt. Meg kell 

 említenem, hogy a felső-komarniki olaj rétegek korát illetőleg a nézetek meg- 

 oszlanak, így újabban Adda ' azokat még az alsó eocénba sorolja, miután 

 kövületeket bennök még nem találtak, bár a petrográfiai kifejlődésük a valódi 

 krétakorú rétegekével nagyon megegyezik. A o ropiankai rétegek o Felső-Komar- 

 niknál mint meszet és sok csillámot tartalmazó hieroglifás homokkövek jelen- 

 nek meg palás közbetelepülésekkel, csapásuk ENy — DK-i, dőlésük általában 

 DNy-i. Településük nagyon meg van zavarva. Az 1899-ben eszközölt mélyfúrás 

 több, 20 m vastag homokkőpad átfúrása után 7>bl m mélységben homokkőöv 

 feküjében egy olajos szintet ütött meg Eleinte a termelés napi 70 hordó volt, 

 később szivattyúzással már csak napi 7 hordó. lHOl-ben 635 m mélyben egy 

 második naftahorizontot tártak föl. mely az első három hónapban 4-13 q 

 olajat adott. IDOO-ban a felső-komarniki olajtermelés 314 q-át tett ki (I. hori- 

 zont), 1901-ben pedig 496 q-át (II. horizont). 1901-ben az üzemet beszün- 

 tették, a fúrás 820 m mélységet ért el. 



A felső-komarniki feltörési öv északnyugati folytatásában feküsznek a 

 galíciai Barwinekben levő kutatások, ahol 540 m mélyben kevés olajra és 

 igen heves gázkitöréseki-e ütöttek. A még távolabb ENy-ra fekvő Eopiankáuak 

 már nagyobb ipari jelentősége van. Az olaj itt a hegység nevéről elnevezett 

 felső krétakorú ropiankai rétegekben van, melyek itt autiklináhs helyzetben 

 vannak. Az első, hamarosan kimerített olajszint itt 70 m mélységben van, 

 a második szint pedig 130 m-re. Ez utóbbiból egy akna eleinte naponta 

 270 q olajat adott, az olajhozomány azonban rohamosan csökkent. A termelés 

 1896— 1906ig 4000 és 7000 q között ingadozott, 1906-ban pedig 69.J3 q-át 

 tett ki. A gáznyomás gyakran igen jelentékeny, a mélyből nagy mennyiségű 

 sósvíz jön fel. 



Uhlig vizsgálatai szerint a Siary, Sekova és Eopika ruskai feltörési 

 övet tovább lehet nyomozni délkelet felé Bartnén át (37. ábra). Helyenként 

 csak a régi harmadkori tarka agyagok vannak föltárva, másutt a krétakorú 

 rétegek is előbukkannak. Ez utóbbiak további folytatásukban a már leirt 

 krétakorú ropiankai rétegekhez csatlakoznak, úgy hogy tényleg fennáll egy 

 megszakítás nélküli összeköttetés a teknikailag jelentősebb naftaterületek 



* Adda K. : Petroleumkutatások érdekében Zempléu és Sáros vármegyékben 

 megtett földtani fölvételekről. A m. kir. F<ililtiini lutézet évkönyve, XIII. köt. 1902. 



