GEOLÓGIAI VIZSGÁLATOK A KÁRPÁTIHOMOKKÖ ÖVBEN ZBORA VIDÉKÉN. 379 



között, amelyek egy ugyanazon vonulathoz tartoznak. Ezen fontos olaj vonulat 

 Magyarországra is átterjed, hozzátartozik a már említett komarniki olajeló- 

 fordulás és további DK-i folytatásában feküsznek a zemplénmegyei Mikova és 

 szukói olajterületek (1. Posewitz). Mikova 15 km-re fekszik Komarniktól 

 délkeleti irányban. Az itt fellépő rétegek a komarniki petroleumrétegek foly- 

 tatását képezik. Eészben tarka palákból állanak hieroglifás homokkőpadocs- 

 kákkal, ezért Adfa által némi joggal az eocénba soroltatnak ; rendkívül gyűröt- 

 tek és meredeken felvannak állítva. Több, legfeljebb 20 m mély akna kevés 

 olajat adott. A szukói mélyfúrás, főleg szürke palákon hatol keresztül 

 néhány jelentéktelen vastagságú homokkő-közbetelepüléssel. 1056 m mélység- 

 ben vörös pala következett, amely a fúrás befejeztéig 1070 m-ig tartott. Olaj- 

 nyomok csak a negyedik méternél voltak észlelhetők, gáznyomok ellenben az 

 egész fúrás alatt mutatkoztak. 



Összefoglalva az elmondottakat, kitűnik, hogy Zboró közvetlen és 

 távolabbi környékén, azaz a Beszkidi hegyvidéken ismeretes olajelőfordulások 

 kevés kivétellel a felső krétára szorítkoznak, míg az eocén tarka agyagjai 

 ritkán tartalmaznak olajat, akkor is csak jelentéktelen mennyiségben. Mások 

 a viszonyok az északibb Szubbeszkid dombvidéken, ahol a régibb rétegek már 

 nem bukkannak elő és az olaj legnagyobb része az eocénből vagy az oligocén- 

 ból származik. A Szubbeszkid paleogén fontosabb olajtelepei Bobrka és Klim- 

 kowkánál. Dukla és Krosno között, az eocénben (37. ábra), Libusza és LipLnki- 

 nél az oligocén-rétegekbeu vannak.' A Beszkidi hegyvidék olajat tartalmazó 

 kőzetei tektonikus feltöréseknek felelnek meg, melyek különösen kifejezettek 

 Galíciában és melyek délkeleti irányban Sáros- és Zemplénmegyékben foly- 

 tatódnak. Az egyes olajvonalak közül az északit különösen ki kell emelni, 

 mert benne feküsznek a teknikailag legfontosabb Siary, Sekowa, Eopika ruska 

 ropiankai olajterületek. Ez az öv kb. 29 km-re vonul el Zborótól, folytatása 

 Magyarországon Komarnik és ]\Iikovánál van. A Siary — ropiankai vonaltól d é 

 felé csapó krétakorú feltörésekben ellenben nem található nagyobb olajmennyi- 

 ség. A leghosszabb ilyen vonulat folytatása magyar földön Zboró mellett 

 halad el. 



Tektonikai szempontból az említett galiciai, részben olajat tartal- 

 mazó feltörések nem képeznek normális autiklinálisokat szépen kifejezett 

 nyergekkel, itt inkább erősen megzavart felgyűrődésekkel van dolgunk, melyek 

 helyenkét áttolásokba mennek át. Amennyiben tehát a szomszédos galiciai 

 olajvonulatok tanulmányozásából következtetni lehet azon területekre, melyek 

 Magyarországon tektonikai folytatásukat képezik, ki kell emelnem egyrészt, 

 hogy produktív olajhorizont első sorban a felső krétában várható, kevésbbé a 

 fiatalabb, eocén- vagy oligocén-rétegekben ; másrészt az északkeleti, ropianka — 



' Az olajtermelés 1896-lian, illptölog 1906-ban a következő volt : 



Bobrkában _ 9!2,'.l76 mm, illetőleg .3á,126 mm 



Kliinbowkában _ . 880 « « 145 « 



Libuszában ir?,004 « « 15,580 « 



Lipiiil:ilic-n _ IS, 11] " » ^'i,471 ( 



2(i' 



