380 BBRNOULLI WALTBR 



komarnik — mikovai vonal olajban gazdagabbnak látszik, mint délnyugati 

 ropa — regettö — zborói vonal. 



1905 óta Zborónál mélyfúrásokat végeznek olajra. Az első fúrást 1200 m 

 mélyben 1907-ben fölhagyták, miután csak gázt és olajnyomokat adott. 

 A második fúrás 1909 novemberében 94.(1 m mély volt és szintén nem járt 

 gyakorlati eredménnyel. 



1909 októberében Schmidt K. tanár az olajterület megtekintésénél arra 

 az eredményre jutott, hogy a viszonyok ott nem olyan egyszerűek, aminőnek 

 azt a szakvélemények feltüntették. Hotz W. urat és engem bízott meg az 

 olaj előfordulás részletes geológiai tanulmányozásával. Sajói Dunka W. mérnök 

 úrnak liathatós támogatásáért őszinte köszönettel tartozunk. 



Magyar területen, Zborónál. ezen feltörési övben olaj nyomok az eocén- 

 ben találhatók. így Eegettönél, Zborótól északnyugatra régebben három aknát 

 mélyítettek, melyek gázt és olajuyomokat adtak. (VL tábla, III. profil). Az 

 1909 végéig Zborótól keletre eszközölt két fúi-ás eocén-tarka agyagokban és 

 homokkövekben haladt, gáz és olaj csak nyomokban jelentkeztek. Ezen körül- 

 mény megerősíti fentebbi azon következtetésünket, hogy területünkön bővebb 

 olajhorizontok csak a krétaformáció homokköveiben várhatóak. .-V geológiai 

 felvétel kapcsán kiderült, hogy az zborói feltörésben a eocénrétegek rendkívül 

 gyűröttek és nagy vastagságúak. A fúrások 1200 és 940 m mélységben még 

 nem érték el a krétát. Olajat tartalmazó krétahorizontokat kisebb mélységben 

 kevésbbé megzavart területen kell keresnünk, így p. o. Komlosától Ny-ra 

 (VI. tábla, lY. prolii I a Suchy Vrch ÉK-i lejtőjén, továbbá a becberöi kis 

 feltörésben (VI. tábla, V. profil), ahol rétegek majdnem nyeregalakú elhelye- 

 ződésben találhatóak. 



III. Irodalom. 



Zboró környékének geológiai viszonyairól adatok a k. k. geologische 

 Eeichsanstalt következő kiadványaiban találhatók : 



1. 1S69. Fr. V. Hauer: Geologische Übersichtskarte der Osterr. Uug. 

 Monarcliie. Bl. lU. Westkarpathen. 



2. 1S69. C. M. Paul: Die geolog. Verhált. d. nörd. Sároser und Zem- 

 pliner Komitates. Jahrb. der d. k. k. geol. Keichsanstalt. 19. Bd. p. űüh. £f. 



3. 1S83. V. Uhlig: Die Karpathen zwischen Grybow, Gorlice und Bart- 

 feld. Verh. d. k. k. geol. Eeichsanstalt, pag. 235. ff. 



4. 1884. V. Uhlig : Vorlage der Kartenblátter Pilsno und Cieskowice, 

 Grybow und Gorlice, Bartfeld und Muszyna. Verh. d. k. k. geol. Eeichsanstalt, 

 pag. 37. ff. 



5. 1888. V. Uhlig : Ergebnisse geolog. Aufnahmen in den westgalizischen 

 Karpathen. I. Teil : Die Sandsteine zwischen dem penninischen Klippenzuge 

 und dem Nordrande. .lahrb. der k. k. geol. Eeichsanstalt. 38. Bd. pag. 83. ff. 



Az újabb művek közül, melyek az egész kárpáthomokkő-övet felölelik, 

 a következők említendők föl : 



6. 1903. V. Uhlig: Bau und Bild der Karpathen. Wien — Leipzig. 



