HAZÁNKKÁ VONATKOZÓ KÉT ŐSLÉNYTANI NÉV HELYESBÍTÉSE. 383 



Tekintettel arra, hogy a rendszertani nomenklatúra úgjis latin, ha már 

 a Brassó uevet.^ kerülni akarta Todla tanár úr. legalább követhette volna de- 

 rék szászaink példáját, akik közül többen (pl. Schue, Kimakowicz,) rendszer- 

 tani elnevezéseknél többszörösen használják a acoronensis» jelzőt, (pl. Poa 

 coronca.sÍN. Polriitillti coraufnsix, Pedicnlorix coron/mnix, Xcropliild vereofiava 

 eoroneiinif, stb). Igaz, hogy íi szerzőnek jogában illl «uj fajait» tetszése sze- 

 rint elnevezni, én azonban ebben az esetben, mégis ajánlom, miszerint : fel- 

 téve, hogy Todla tanár úr brassói «fajai» csakugyan megtarthatnák önállósá- 

 gukat, azoknak a közelebbi rendszertani megjelölése a "Kronstadtensisi) 

 jelző helyett aC or on e u si so-szel illettessék, mint amely a történeti igazsá- 

 got, a magyarság szupremáciáját és a rendszertani szokásokat jobban fedi, 

 mint az elnémetesített s Magyarországon hivatalosan el nem ismert K r o n- 

 s t a d t név. Hiszem és elvárom, hogy magyar szerző ezt a nevet sohasem 

 fogja használni ! 



Budapesten, 1912 január hónap lO-án. 



Dr. KoKMOs Tivadar. 



ISMEETETESEK. 



Beün Albert: TiinulináiiyoU a viilUáiii oxhalációról. (Re- 

 cherches sui* rexhalaisoii vok*ani(Hio) ; negyedrét, 277 lapon, 34 

 táblán reprodukált fotográfiákkal, 17 ábrával; Genéve és Paris 1911. 



Brdn Albert 10 esztendőn át tanulmányozta a vulkáni területeket : meg- 

 figyeléseit 1901-ben kezdette a Stromboli-n és 1910-ben a Kilaueán fejezte be. 

 E megfigyeléseinek s laboratóriumi kísérletei hosszú sorának összefoglalása ez 

 a pompás, közel 300 oldalas, valóban alapvető munka. Miként a szerző mondja, 

 e munka wnem leírás, hanem számadatok és pontos észlelések gyüjteményeo ; 

 tehát exakt. S ez adatokból számos érdekes következtetés vonható. 



Bevezetésképen Brdn A. felsorolja az 1901-től 1910-ig megjelent vulka- 

 nologiai értekezéseit. Majd a vulkáni működéskor észlelt jelenségek definiciója 

 után, a második fejezetben meghatározza, hogy mi is az a vulkán? «A vul- 

 kán a föld felületének oly pontja, melynekhőmérséklete — - 

 V a g y r i t m i k u s a n változva, vagy állandóan — igen erősen 

 felülmúlja a közvetlenül szomszédos pontok hőmérsék- 

 letét". A vulkán működése három változónak: a hőmérsékletnek, a 

 magmának s a klímának függvénye. A következő fejezetekben a szerző 

 részletesen foglalkozik a hőmérséklet kérdésével. Mindenekelőtt a lávákat al- 

 kotó szilikátok olvadáspontjait határozza meg ; azután magának a — rendesen 

 kristályok, amorf üveg és gázok keverékéből álló — lávának tanulmányozásá- 

 hoz lát. A bázisos szilikátok : augit, anortit etc. könnyen észlelhető, határozott 

 olvadási pontúak ; az olvadási pont beálltáig a kristály eredeti tulajdonságai 



