ISMERTETÉSEK. 387 



melyeknek mennyisége a vulkáni területre eső csapadék- 

 vízzel változik. Tehát e í'umarolák már az éghajlattól, a vulkán alakjá- 

 tól és a vulkán hőmérsékletétől függnek. Nos ezek szerint a magmatikus víz 

 teóriája megdőlt ! A holt kőzetekből bizonyos temperaturán kiszabaduló gázok : 

 a CO^, CO, H^, -V, és azonfelül nagymennyiségű vízgőz. Es e gázok jóval — 

 néhány száz fokkal — alacsonyabb hőmérsékleten szabadulnak fel 

 a közetekből, mint az aktiv vulkáni magmák gázai. 



Végül Brdn még egy pillantást vet a vulkán kihűlésére. Amily mérték- 

 ben csökken a maximális izogeotherma értéke, oly mértékben folyton több és 

 több csapadékvíz liatol le a vulkáni területen a mélység felé. E víz az exhalá- 

 ciónak egyre nagyobb és nagyobb mennyiségét oldja fel, úgy hogy csak az 

 oldhatatlan, vagy igen nehezen oldódó gázok törhetnek már csak ki : CH^, 

 Hy A'j, COj. Ha a víz mennyisége nem elegendő, a C/^, H(2, 80.^. C.O^. H^, 

 kiszabadul, de mivel a levegő a porózus kónuszt átjárja a CO és H^ oxidáló- 

 dik. E mellett a magma is lassanként kevesebbet exhalál a fokozatos lehűlés 

 folytán, folyvást több vizet és oxigént abszorbál s e hidratáció révén képződ- 

 nek a víztartalmú ásványok. Tehát minden vulkáni erupció atmoszféránk 

 oxigénjének és litoszféránk vizének csökkentését, a tengerek sótartalmának 

 növelését okozza. Vendl Aladár dr. 



2. Lasz Samu dr. : Földrajzi Olvasókönyv. I. rész Magyar- 

 ország. (Budapest. Lampel E. Kk. E. T. könyvkiadóvállalata kiadása, 1912. 

 Ara 3. kor. |. 



Lasz Samu di\, a budapesti I. kerületi állami főgimnázium tanára, az 

 ismert geográfus úttörő munkát végzett a földrajz és a földtan népszerűsítése 

 terén. Több kiváló munkatárs közreműködésével földrajzi olvasókönyvet írt a 

 középiskolák, felsőbb leányiskolák és a polgári fiú- és leánytanodák számára. 

 Ez a földrajzi olvasókönyv előreláthatólag több részből fog állani, s Lasz dr. 

 nagyon bölcsen cselekedett, amikor sorozatos munkájának első részét Magyar- 

 ország megismertetésével kezdette. Ha a 280 oldalas könyvet összevetjük a 

 németországi hasonló munkákkal, nevezetesen Lampe Felix : Erdkund- 

 1 i c h e s L e s e b u c h f ü r h ö h e r e L e h r a n s t a 1 1 e n című Halleben 

 megjelent művével, valóban azt kel] mondanunk, hogy a magyar munka hason- 

 líthatatlanul magasabb színvonalon áll a német olvasókönyveknél. A könyvben 

 36 olvasmány van hazánk alföldjeiről, lialom- és hegyvidékeiről. Bátky Zsig- 

 mond, Bezdek József, Hermán Ottó s Eóna Zsigmond pompásan írt cikkei mellett 

 számos geológiai olvasmányt is találunk a könyvben. így Lóczy Lajos és 

 Cholnoky Jenő a Balatont ismerteti, Laczkó Dezső a Bakony hegységet és 

 NoszKí Jenő a palóc Olymposzt. Eeödi Kálmán a Mezőséget írja le vonzóan s 

 értelmesen, maga Lasz Sa.mü a Magyar Eldorádót és a kősó hazáját, míg Papp 

 Károly a hírhedt kissármási kutat mutatja be, szép képekkel illusztrálva. Az 

 agrogeológia köréből Balogh Margit dr. a Delibláti homokpusztát és Timsó 

 Imre az Ecsedi lápot ösmerteti. Boldogult Siegmeth Károly pedig az Aggteleki 

 barlangot írja le. 



Eltekintve attól, hogy egyik-másik szerző nagyon is tudományosan for- 



