'•■28 D! ERÖDI KÁLMÁN 



folyó jobb iiartjáu, innen pedig Pusztacsánig húzhatjuk határát. 

 A <i mezőségi rétegek » itt erősen kiöblösödnek, de egyrészt az Aranyos 

 haránt fekvő széles alluviális völgye, másrészt a környező idősebb réte- 

 gek miatt különbözik a vidék arculala az annyira jellemző mezőségi 

 tájképektől. De semmi esetre sem tartozik a Mezőséghez a Puszta- 

 csán — Bós — Kolozsvár közt kiszögelő terület, a mely szarmata- 

 korú rétegekből áll. 



3. A Mezőség területe tehát jóval nagyobb, mint amilyennek a 

 közfelfogás tartja, mert jellemző rétegei nyugaton a Kis számoson 

 és északon a Nagyszamoson túlterjednek. Számításom szerint az 

 Erdélyi medencének 4"2 részét, egész Erdélynek pedig 10"5-ét teszi. 

 5247 km^, vagyis 953 földr. mfd^ területe : Torda-Aranyos, Ko- 

 lozs, Szolnok-Doboka, Beszterce-Naszód és Maros- 

 Torda megyék között oszlik meg. 



4. Kis- és Nagyküküllő vármegyék az emiitett okoknál fogva nem 

 tartoznak oda. 



5. Önálló zárt medencének sem mondhatjuk a Mezőséget, mert 

 mig északon, nyugaton és keleten hegyvidék veszi körül, délről csak 



dombokat találunk. Annál inkább földrajzi egység. Azzá teszi 

 területének azonos geohis toriája, a rétegeknek feltűnő egyöntetűsége, 

 tájképeinek és vízrendszerének speciális volta. 

 Budapest, 1912 május 7- én. 



A HADIUAKTÍVITÁS ÉS SZEREPE AZ IIJABBKOlíl FÜLDKAJZ- 

 GEOLIJGIAI EELF( KiÁSOKBAN. 



Irta : Czeck Valdejiáe. 

 Bevezetés. 



A múlt század második fele a természettudományok felvü'ágzásáuiik kor- 

 szaka. Oly erővel, lelkesedéssel küzd a tudósok szakadatlan sora az anyag- 

 nak — a kémiai és fizikai világ hordozójának — megismerése érdekében, 

 mintha évszázadok mulasztásának pótlásáról volna szó. És a töméntelen fára- 

 dozás megtermi a maga gyümölcsét ! Az anyag eddig nem ismert tulajdon- 

 ságainak egész garmada tárul fel a kutató szeme előtt. Eégi ós megdönthet- 

 lennek hitt föltevések és tanok lesznek semmivé, hogy helyüket ujabl), a való- 

 sághoz közelebb vivő felfogások és magyarázatok foglalják el. így közeledünk 

 lassanként az ember végső ideáljához : az anyagnak és a benne megnyilvánuló 



