A RADIOAKTIVITÁS ÉS SZEREPE AZ UJABBKORI FÖLDRAJZ-GEOLÓGIAI FELFOGÁSOKBAN. 431 



liíjdonsiigokat később más urán-vegyületeken, sőt uz uráu-fémeu magán is 

 észlelte. 



Úgy az ő, mint pedig CuEiEné megfigyelései azt mutatták, hogy az 

 anyag sugárzó képességet hosszú ideig megtartja anélkül, hogy anyagában 

 csökkenés mutatkozna. E megfigyelés az(mbau — amint újabban kimutatták — 

 hibás, mert a sugárzó anyag itt is fogy, csakhogy elenyésző csekély mértékben 

 s aránylag hosszú idö alatt. A fényképező lemezre gyakorolt hatáson kívül, 

 még azt is észlelték, hogy e sugarak — hasonlóan a kathod- és Röntgensuga- 

 rakhoz — a levegőt elektromos vezetővé teszik s úgy a pozitiv, mint a nega- 

 tív elektromosságú testeket kisütik. Magyarázatukra ugyancsak az emisszió el- 

 méletét kell elfogadnunk, amennyiben, sem reflexióval, sem fénytöréssel nem 

 találkozunk náluk, sőt még sarkítást sem mutatnak. Beqdeeel az uránium 

 sugarait nem találta egyneműeknek. Általában háromféle sugarak alkotják a 

 sugárkévét. Vannak, melyek kevéssé nyeleinek el, de irányuktól könnyen el- 

 téríthetők, mások viszont a fémlemezeken áthatolva nagy mértékben abszor- 

 beálódnak s már néhány centiméternyi rétegen átsugározva, intenzitásukban 

 erősen meggyöngülnek. A harmadik fajtát oly sugarak alkotják, amelyek rend- 

 kívül nagy áthatoló képességgel bírnak és a magnetikus mezőben el nem té- 

 ríthetők, viszont igen kevéssé hatnak a fotográfiai lemezekre. 



Radioaktív anyagok. Az uranvegyületek radioaktív tulajdon- 

 ságának felismerése után több más oly anyagot is találtak, melyek e tulajdon- 

 ságot mutatják. 



CüRiEné és tőle függetlenül Schmidt a thoriumról és vegyületeiről mu- 

 tatták ki a radioaktív képességet s ugyancsak CuRiEné érdemének tudhatjuk 

 be. hogy rövid idő alatt egész sor radioaktív anyag lett ismertté. Legneve- 

 zetesebb ezek közül a szurokfényle radioaktív tulajdonságának a felismerése, 

 mert ebből állították elő az eddig ismert két legnagyobb aktivitású anyagot : 

 a rádiumot és a p o 1 o n í u m o t. 



Mind a két fémet a Cukié házaspár fedezte fel. Elkülönítésük a szurok- 

 fényle többi alkatrészétől oly körülményes és fárasztó, hogy tiszta fémet ez- 

 ideig még sem az egyik, sem a másikból nem nyerhettek. Aktivitásuk Cdriek 

 felfogása szerint körülbelül egy milliószor akkora, mint az uráné. 



E két fém közül a rádium a nevezetesebb. Sugárzása oly intenzív, hogy 

 sötét szobában, néhány centigramm rádiumbromid preparátum a közelébe ho- 

 zott zínkszulfid vagy báriumplatincyanürernyőt élénk foszforeszkálásra indítja. 

 A telített elektroszkop bármilyen rádiumsó közelében azonnal kisül, úgyszin- 

 tén az érzékeny lemez is erős reakciót ad a rádiumsugarak behatására. A su- 

 gárkéve ' hasonlóan az m-án sugaraihoz — itt is három különböző mérték- 

 ben elnyelhető sugarakból áll. 



Rdtherfoed e három sugárfajt a, [^ és ^-sugaraknak nevezte el, mely el- 

 nevezések a többi radioaktív testek sugaraira is érvényesek. Közös sajátságuk, 

 hogy valamennyi hat az érzékeny lemezre és ionizálja a levegőt. E két tulaj- 

 donság, — amint azt már láttuk — a kathod és RöNTGEN-sugaraknak is tulaj- 

 donsága. Fölmerül az a kérdés, hogy mily módon vizsgálhatjuk meg a külön- 

 böző sugarak és radioaktív anyagok természetét '? 



