432 CZECK VALDKMÁlí 



Vinsgálutiiiuknál két szempontot kell tekintetbe venniiuk : 1. Megvi;;s- 

 gáljuk, hogy a sugarak szenveclnek-e a magnetikus mezőben eltérést irányuk- 

 tól, s ha igen, milyen az? 2. Megálliipítjuk a sugarak elnyelödési fokozatait 

 szilárd és légnemű testekben. líuTHEia'uRDnak és másoknak c kérdés megoldá- 

 sára vezető kísérleteinek eredményeit röviden a következőkben foglalhatjuk 

 össze : 



I. Az a-sugarak erős elektromos és mágneses erők segítségével eltérít- 

 hetó'k eredeti irányuktól, de jóval kisebb mértékben, mint a vákuumcsőben 

 keletkezett kathodsugarak. Pozitív elektromos töltésüek és a fénysebességnek 

 körülbelül Vm részével haladó részecskékből állanak. Vékony fémleme;:ek és 

 már 7 cm-en felüli vastagsággal biró levegőrétegek által elnyeletnek. Az a su- 

 garak a rádium sugarainak zömét, körülbelül 99% -át teszik. A radioaktivitásra 

 vonatkozó ujabb ismereteink azt bizonyítják, hogy elsősorban az a-sugaiMkkal 

 kell foglalkoznunk. 



II. A /?-sugarak irányuktól sokkal könnyebben és ellenkező irányban 

 téríthetők el, mint az a-sugarak ; természetük szerint megegyeznek a kathod- 

 sugarakkal. Negatív töltésflek, sebességük felér a fény sebességével. Az előbbi- 

 eknél jóval nagyobb áthatoló képességííek. Az összes sugárzásnak nem egészen 

 1 % -át teszik. 



m. A ^--sugarak irányuktól nem téríthetők el. de rendkívüli áthatoló 

 képességííek. Általában a KöNTOEN-sugarakhoz hasonlítanak. 



RuTHEBFORD után az a és ^ sugarak eltéríthetőségét úgy magyai'ázzák. hogy 

 ezek nagy sebességgel haladó pozitív, illetve negatív elektromossággal töltött 

 anyagi részecskékből (elektronok) állanak, míg a ^--sugarak nem egyebek elek- 

 tromos rezgési tüneményeknél, melyek akkor keletkeznek, amikor erős mozgás- 

 ban levő elektronok valami akadályba ütköznek. 



A ionizáció. Már ismételten megemlékeztem a különböző radioaktív 

 sugarak azon jellemző sajátságáról, hogy a rendes körülmények között szige- 

 telőként szereplő levegőt vezetővé teszik és a közelükben levő akár pozitív, 

 akár negatív töltésű elektroszkópot kisütni képesek. E tulajdonság számos lég- 

 köri tünemény magyarázatánál jelentőséggel bír s így némíkép részletesebben 

 kell vele foglalkoznom. Ionizáció alatt a tárgyalt sugarak azon tulajdonságát 

 értjük, hogy a testek közömbös atomjait pozitív ós negatív elektromossággal 

 bíró elemi részecskékre, u. n. ionokra bontják.' Az anyagnak azt az állapotát, 

 midőn benne szabad ionok vannak s így az elektromosság vezetésére alkalmas, 

 ionizált állapotnak mondjuk. Gázokban az ionok egyenlő sebességgel mozog- 

 nak. Érdekes, hogy e ionok maguk is alkothatnak u. n. íonsugarakat. A gázok 

 szerkezete ugyanis oly laza, hogy a szabad ionok ritkán ütköznek össze a gáz 

 molekuláival s így alkalmas körülmények között egyenes irányú tovaterjedést 

 vehetnek fel. Az ilyen sugarak természetesen szintén az emisszió elméletének 

 hódolnak. Megkiüönböztetünk pozitív és negatív i o n s u g a r a k a t. Az 

 erős ionizáló hatással biró radioaktív preparátumok az atmoszféra potenciáljá- 



' A radioaktivitás magyarázatánál baszuált "iou» elnevezést uem szabad 

 összetévesztenünk a fizikában és a kémiában használt t elektrolitikus inu«-nal. 



