440 CZECK VALDEMÁn 



az elméletet támogatni látszanak. A Nap színképében ezideig ugyan még nem 

 sikerült kimutatni a rádiumvoualakat, de ez nem bizonyítja még azt, hogy a 

 Nap anyagában radioaktív anyagok nincsenek. A Földet alkotó elemek közül 

 majdnem valamennyit, sőt még a héliumot is kimutatták már a Nap anyagá- 

 ból. Miután pedig ez utóbbi a rádiumból keletkezik, föl kell tételeznünk, hogy 

 a Nap magjában rádium is vau. 



A Nap sugarai a Föld közelében nem tartalmaznak oly sugarakat, melyek 

 a radioaktív testek által kibocsátott sugarakkal megegyeznének. Ismerjük azon- 

 ban már ii különböző sugarak természetét; tudjuk, hogy az a-sugarak magá- 

 ban a radioaktív anyagban is elnyelődhetnek, míg a ,'?- és a ^--.sugarak való- 

 színűleg a Nap és a Föld atmoszférája által abszorbeálódnak. 



Ha föltesszük, hogy a Napban ugyanolyan áta akulási folyamatok mennek 

 végbe, mint a radioaktív anyagokban, akkor megérthetjük, hogy miért nem 

 fogy a Nap hőmérséklete ily hosszú idők multán sem. 



Most az a kérdés merülhet fel : mennyi rádiumnak kellene a Napban 

 lennie, hogy az egész kiáramló energiát pótolhassa ? Wilso.v W. E. végzett erre 

 vonatkozó számításokat. A Napból a föld mindan négyzetcentiméterjére merő- 

 legesen eső liöenergía ismeretes ; nagysága 3 kalória. A Föld felületének és ezen 

 adatnak ismeretéből levezethetjük a Napból kiáramló egész energia nagyságát. 

 Ha az ily módon kapott adatot elosztjuk a Nap térfogatával, úgy 12 kalóriát 

 kapunk másodpercenként, vagy 430 kalóriát óránként és köbméterenként. Ennyi 

 energiát a Nap csak azon esetben sugározhatna ki, ha minden m^-ben legalább 

 3"6 g rádium volna. Ez minden bizonnyal nagy mennyiség. Föltehetjük azon- 

 ban, hogy a Napban más radioaktív anyagok is vannak, melyek aktivitása a 

 nagy nyomásban és hőben más lehet. Ily körülmények között a Nap melege 

 kizárólag a radioaktív sugárzástól eredne. 



A Nap melegének korára vonatkozó kérdéssel Lökd Kelvin 

 foglalkozott először. Kiszámította azt az energiamennyiséget, mely a Nap töme- 

 gének folytonos összehúzódása és süríísödése által keletkezik és a világűrbe 

 kisugároztatik. Számításainak eredménye az, hogy a Nap által kibocsátott sugarak 

 100 — 500 millió év óta jöhetnek Földünkre. 



Ez a kor azonban, amint azt Darwin G. H. megjegyzi, hibás számításon 

 alapszik és sokkal kisebb a valóságnál. S tényleg, ha az atombomlás elméletét 

 vesszük alapul, jóval nagyobb számokat kapunk. Edtherfokd szerint 1 g rá- 

 dium összeses 16x10" grammkaloria meleget fejleszt. Ua föltesszük, hogy az 

 inaktív anyagok kémiai atomjaiban is hasonló mennyiségű energia van föl- 

 halmozva és hogy a Napban az aktív és inaktív atomok szétesése — az ott 

 uralkodó óriási liömérséklet következtében — gyorsabban megy végbe, mint a 

 Földön, körülbelül öü-szer ekkora időt kapunk. 



Eddigi ismereteink szerint Földünk a Napból keletkezett s eredetileg 

 magas hőmérsékletű izzó tómeg volt, mely lassanként kihűlvén, szilárd kéreggel 

 vette magát körül. Az idők folyamán annyi hőt veszített, hogy most luár csak- 

 nem kizárólag a Nap sugarainak köszönheti hőmérsékletét. 



Lord Kelvin a Föld jelenlegi thermogradienséböl következtetve, száz 

 millió évre teszi azt az időt, mely iiz izzón folyó :ílliipoi ótii eltelt. 



