A RAliIOAKTlVITÁS ÉS SZEREPE AZ UJABliKoni FÖLDRA.IZ-GEOLOGIAI FELFOGÁSOKBAN. 443 



bezárt levegő vezetőképessége nemsokára nagyobb lett és néhány nap alatt a 

 háromszorosára emelkedett. Úgy látszik, hogy a talaj aktivitása állandó, mert 

 nyolc hónap múlva sem csökkent sugárzó képessége. A nedves és száraz talaj 

 között alig észleltek némi külömbséget. Számos észlelet szerint a Föld sugárzó- 

 képessége nemcsak a rádiumból, hanem az uránból, thoriumból is származ- 

 hatik, sőt Giesel Capri szigetének humuszából az aktiniumot is kimutatta. 

 A közetek aktivitásával főleg ötedtt foglalkozott. A rádiumban leg- 

 gazdagabbaknak a vulkáni granitos kőzeteket találta. Eádiumtartalmuk 10x10"'* 

 és O-fixlO"'- g között váltakozik, átlagban tehát 1-7. Kr'"^ g rádium van 1 g 

 kőzetben. Az üledékes kőzetek rádiumtartalmának középértéke l-l . 10"^'^ g 1 g 

 kőzetben. Az ásványok korának a meghatározására vonatkozólag ugyan- 

 csak Strdtt végzett érdekes kísérleteket és számításokat. Újabban igen figye- 

 lemreméltó eredményeket kapott A. Holmes is. 



Már említettük, hogy valamennyi ásványban és kőzetben van kevés 

 rádium s mindenütt héliumot is találtak. így pl. igen sok hélium van thoranit 

 és a beryllben is. Az ásványok és kőzetek héliumtartalmából azok korára 

 következtethetünk. 



Kiszámították, hogy 1 g rádiumból évenként megközelítőleg 100 mm^ 

 hélium keletkezik. Ez a produkció 4a-sugár emissziójának felel meg. A rádium 

 az urán származéka s mialatt ez utóbbi 1 atom rádiummá alakul át, ismét 

 3a-részecske szabadul fel, melyek közül egyet a ionium, kettőt pedig az urán 

 bocsát ki. Végre a polonium aktivitásából arra következtethetünk, hogy ez 

 szintén kibocsát egy a-részecskét s így a végső termék keletkezése összesen 

 8a-részecske emissziójának felel meg. 



Ha 1 g uránból 3-4.10"' g rádium lesz, akkor az évi héliumtermelés 

 1 g uránból 160. 3'4. 10^' g-nak felel meg köbmilliméterenként (Cdrie). 



Azon esetben, ha egy thoriumban szegény ásványt veszünk tekintetbe és 

 föltesszük, hogy keletkezése óta a héliumtermelése állandó és hogy az egész termelt 

 hélium teljesen okkludálva van benne, úgy ezen ásvány életkorát héliumtar- 

 talmából könnyen meghatározhatjuk. így pl. a fergussonit, mely körülbelül 7% 

 uránt és 1-8 cm^ héliumot tartalmaz g-onként, megközelítőleg 2'4. . 10* éves lehet. 



SiRüTT a héliumprodukció gyorsaságát is megmérte egyes ásványokban 

 s azt találta, hogy a thorium 3"7 . 10^'* cm^ héliumot termer grammonként és 

 évenként, amiből ezen ásvány korára következtetve, azt 240 millió évre tehet- 

 jük, föltéve, hogy a hélium az ásványban okkludálva marad és produkciója 

 állandó volt. 



Az ásványok korának megállapítása céljából Boltwood számos ásvány 

 urán- és ólomtartalmának viszonyát vizsgálta meg és azt találta, hogy a geoló- 

 giailag egykoni ásványoknál a két elem viszonya állandó. 



Tudjuk, hogy a hélium az uránból ós átváltozási termékeiből lesz s így 

 a héliumnak és a bomlási végsőtermék gyanánt keletkező ólomnak egymáshoz 

 való viszonya is állandó lesz és megfelel a S.I-iSOfi aránynak.* CoRiE-nek már 



' Ebben az esetben f'öHes.szük, hogy — ainiut azt Ramsay gondolja — tényleg 

 ólom a végső termék. 



30* 



