448 



CZECK VALDEMAE 



mélységekből. Az aktiv kéreg vastagságát megbecsüllietjük, ha elfogadjuk a már 

 tárgyalt tételt, mely szerint a Föld melegveszteségét a benne levő radioaktív 

 anyagok teljesen pótolni képesek. Láttuk, hogy ez esetben legalább 3U0 millió 

 tonna rádiumra volna szükség, mely az egész felületen egyenletesen van 

 eloszolva. Egy 13 m vastag réteg rádiumtartalma elegendő volna a levegőben 

 levő emanáció létrehozására és az időnként beállott veszteség állandó pótlására. 



A levegő emanációját szolgáltató földkéreg vastagságát más módon is 

 meghatározhatj uk. 



Tudjuk, hogy a földfelületen levő kőzetek átlagos rádiumtartalma 

 1-4.10"'- g, egy köbméter atmoszférái levegőben pedig SO.lO^i- g rádiumnak 

 megfelelő emanáció van. Hogy ez keletkezhessek, elegendő volna BO g radio- 

 aktív kőzet, föltéve természetesen, hogy a termelt összes emanáció a levegőbe 

 jut. Ha t m vastag rétegből csak 5% emanáció távozik el, a levegő aktivitása 

 már akkor is meg volna magyarázható 2 — 3 km magasságra. ]\Ieg kell még 

 jegyeznünk, hogy emanáció források és hasadékok által is juthat a földkéreg 

 mélyebb helyeiről a levegőbe. Szükség volna természetesen annak a megálla- 

 pítása is, hogy a levegő saját radioaktív anyagai által szolgáltatott emanáció 

 mily arányban van az egész emanációtartalommal. 



A levegő ionizációja. A radioaktív emanáció által a levegőben 

 létrehozott ionok természetének ismerete igen fontos, mert több légköri tüne- 

 mény magyarázatánál szerepel. Az e célból elvégzett számos kísérlet azt mu- 

 tatja, hogy kétféle ionok vannak. Rdthekfoed és Allan, úgyszintén Ebért oly 

 ionokat mutattak ki, melyek sebessége ugyanakkora, mint a Eőntges, vagy 

 a Bequebel sugarak által létrehozott ionoké. Mache és Schweidler megmérték 

 sebességüket és a pozitív ionét 1-02 cm-nek. a negativét 1-25 cm-nek találták 

 ll°-ként. — Ezek az u. n. okis ionok". — Valószínűleg egyrészt a talaj, más- 

 részt a levegő radioaktív anyagaiból keletkeznek. A szabad légkörben ezeken 

 kívül jóval nagyobb és lassubb mozgású ionok is vaunak, melyek az elektro- 

 mos mezőben ahg változtatják helyüket. Ezeket Langevin fedezte fel és kelet- 

 kezésüket a akis ionoki) diffúziójából magyarázza. Számuk a levegőben a ki- 

 sebb ionok rovására állandóan növekedik. A párizsi levegőben körülbelül 

 40-szer annyi vau belőlük, mint az előbbiekből. 



A lecsapódás és felhőképződés. Az ionizáció által a légkörben 

 létrehozott tünemények közül e kettő a legfontosabb. 



A vízpárával telített levegőben hirtelen légritkítás alkalmával köd kép- 

 ződik, melynek vízeseppecskéi rendesen a levegőben levő porszemecskéken vál- 

 nak ki, amennyiben ezek mint kondenzációs magvak szerepelnek. Lénárd azt 

 észlelte, hogy a lecsapódás gyorsabban bekövetkezik, ha a levegőben szabad 

 elektromos töltések vannak. "Wilson végi-e kísérletileg bebizonyította, hogy 

 kondenzációs magvak ionok is lehetnek. Ö külön e célra szolgáló készüléket 

 konstruált, melyben a levegőt tetszése szerint egymásután többször és hirtelen 

 ritkíthatta. Többszöri expanzió után a levegőben levő összes porszemecskére 

 lecsapódott egy-egy vízcseppecske. Az ily módon keletkezett ködöt leülepedni 

 hagyta s így rövid idő alatt teljesen pormentes levegőt kapott, melyben is- 

 mételt ritkítás mellett sem keletkezett több vízcsepp. Jelöljük a kitágítás előtt 



