A RADIOAKTlVnÁS ÉS SZEREPE AZ UJABBKORI FÖLDRAJZ OEOLOGIAl FELFOGÁSOKBAN. 453 



mit elsősorban az északi országok tudósai fejtenek ki a sarki fény keletkezé- 

 sének megmagyarázására, nem sokára valami elfogadhatót fog nyújtani. 



Fényjelenségek földrengések alkalmával. Nem mulaszt- 

 hatom el, hogy a sarki fény jelenségével kagcsolatban egy más, hasonló ész- 

 lelet mibenlétével is ne foglalkozzam. 



Számos nagyobb földrengés alkalmával, majd az északi fényhez, majd 

 pedig tűzgömbhöz vagy villámláshoz hasonló levegőbeli fényjelenséget láttak. 

 Keletkezési okát ennek még nem tudjuk. Magyarázására Brester állította fel 

 az első hipotézist. Szerinte ezeket földi protuberenciáknak tekinthetjük, melyek 

 a rádium (S és y sugaraihoz hasonlóan ionok mozgásából keletkeznek. 



Többet Brester hipotéziséből nem sikerült megtudnom. 



E jelenség tanulmányozásánál szerintem a következőkre kellene figyelni : 

 1. Mindenekelőtt megállapítandó, hogy minden földrengést kísér-e fényjelenség, 

 avagy nem. 2. Meg kellene mérni, hogy földrengések alkalmával és után mek- 

 kora a levegő ionizációja. E két adat szilárd támpontul szolgálhatna a további 

 következtetésekre. Ha a fóldi-engések mind a három fajánál észlelhetők fény- 

 tünemények, akkor ezeket az egyes esetekben a következőképen magyarázhat- 

 nók. Az első csoportba tartozó földrengéseknél, melyek barlangszerű földalatti 

 üregek beomlásából keletkeznek, a fényjelenségek elektromos kiegyenlítődésre 

 vezethetők vissza. Elster és Geitel kísérleteiből tudjuk, hogy a pincék, bar- 

 langok és földalatti üregekben a levegő ionizációja nagyobb mint a szabadban 

 A ionizált levegő pedig úgy a pozitív, mint a negatív elektromosságú testeket 

 kisüti. Ha tehát e földalatti levegő valami úton-módon a földfelületre kerül, 

 akkor itt a mindig pozitív levegőt kisüti és mint minden hirtelen elektromos 

 kiegyenlítődésnél, úgy itt is fényjelenségek lépnek- fel. 



A földrengések alkalmával majdnem mindig alac.-ony a barométer állása, 

 ami — kísérleti tapasztalat szerint — igen alkalmas körülmény arra, hogy a 

 föld emanációban gazdag levegője a szabad légkörbe áramoljon. A vulkánikus 

 és tektonikus vagy diszlokáeióa földrengéseknél ugyancsak hasonló okok lehet- 

 nek a föllépő fényjelenségek okozói. 



A radioaktivitás eddig tárgyalt megnyilvánulásain kívül még számos — 

 napjainkig kellőképen meg nem magyarázott — jelenség előidézésében keres- 

 hetnők az anyag e fontos tulajdonságának szerepét. Ki tudja, nincsen-e a ta- 

 laj és a levegő radioaktivitása behatással a világító felhők, a vulkánok kitöré- 

 sei alkalmával látható fényjelenségek, a jégeső stb. képződésére? 



E kérdések tisztázása minden bizonnyal csak sok megfigyelés és munka 

 után fog megvalósulni. 



Befejezés. 



Röviden összefoglalva ennyit mondhattam a radioaktivitásról és szerepé- 

 ről az ujabbkori földrajz- geológiai felfogásokban. 



Sokban talán hiányos a dolgozatom, de szolgáljon mentségemül az a 

 körülmény, hogy míg egyrészt a tárgyalt kérdések sokasága, addig másrészt 

 az egyes kérdésekre vonatkozó kevés és gyakran kritikailag eléggé meg nem 



