A PROPASZTA SZUROnK BARLANifEREDETE. 



Irta Vakgha György dr. 

 — A 40. ábrával. — 



Zernesttöl déluyugatni a Királykö aljában ered a lüul-patak, amelynek 

 süurdokszerű völgyét P r o p a s z t a néven ismerik és úgy szépsége, mint érde- 

 kessége miatt a környéken sokan felkeresik. Ezt a völgyet látogattam meg a 

 múlt nyáron s igyekszem eredetét, keletkezését röviden ismertetni. 



A Királykö-csoport az lígynevezett Brassói hegyek nyugati szélén van 

 s mintegy átmenetet képez a Tömösi-szorosig terjedő Kárpátok lánca s a Déli- 

 Kárpátok kristályos tömege között. A hegyvidék alapját kristályos közetek 

 alkotják, amelyek Zernest mellett a Barca-patak völgyében kibuknak a jura 

 és kréta korú mészkövek alól. A magas csúcsok üledékesek ; a Bucsecs ceuo- 

 man rétegekből, a Királykö tithon és neocom mészkövekből áU, mint azt 

 Popovici-H.ÍTZEG román geológus 1 : áOO,(lOU mértékű geológiai térképén látjuk. 



A liiul-pataknak az a része, amelyik Zemestöl déhiyugat felé terjed, 

 egészen addig, míg hatalmas kanyarulattal észak felé nem fordul, a tithon 

 meszek vidéke, míg a felsőbb hármas szurdoki rósz már a vékony rótegzetű 

 cenoman mészköveiben van, hol szebbnél szebb gyűrődések, vetődések vonják 

 magukra a figyelmünket. A Propaszta legszebb része a tithon mészkövön van 

 s kétségtelen, hogy egykori földalatti patak barlangjáratainak beszakadása 

 folytán keletkezett. 



Zernesttöl 5 km-re. hol Munteanu alpesi falu felé visz fel egy ö.svény 

 (85S m) kezödik a völgy típusos része, innen vagy 1 km távolságra talál- 

 juk a barlangvölgy bejáratát (867 m). ahol kissé fordul a völgy s alig két 

 méter széles sziklakapun lépünk be, mely felettünk vagy 30 — 4t> m ma- 

 gasságig meredeken, sima sziklaoldalakkal emelkedik fel. A külső részen a 

 Riul völgye szélesebb, az oldalak lankásabbak, sok a törmelék az oldalakon 

 is ; itt a kevés növényzet közül emelkednek ki a kőszálak, addig a Propasztá- 

 ban a meredek sziklafalak, több helyütt függő sziklafalak lógnak a völgy felett, 

 leszakadással fenyegetve a járó-kelőt ; több helyütt sziklatömbök hevernek, 

 amelyek nem is nagyon régen zuhantak alá, hisz még a fű sem verhette meg 

 lábát közöttük. Befelé hajló oldalfalaik emlékeztetnek a barlangboltozatokra ; 

 számos helyen, különösen a fordulóknál barlangszertí vízkivájások vannak a 

 Propaszta alján, hol a még barlangban folyó víz kikezdte az oldalát. Ilyen- 

 szerű üreg különösen az 1. sz. helyen látható, ahol két felső ág torkollik 

 össze egy tág szoba nagyságú boltozatos kőfülkét alkot, kisebb a '■2. számú 

 üreg. Mindkét üregnek befelé menő folytatásuk nincs s most a pásztorok 



