530 GEDROIC KONSTANTIN 



Budapesten 1911. december havában. Tbeitz Péter m. kir. agi-ofőgeoló- 

 gus. SzDJYEi Merse Zsigmond m. kir. geológus, vegyészmérnök. 



I. FEJEZET. 

 A talaj előkészítése az elemzésre. 



A talajmintát papiroson szétteregetjük a laboratóriumban és ügyelünk 

 arra. hogy a levegőben semmiféle, a megejtendő elemzést befolyásoló gáz ne 

 legyen ; így a talaj több-kevesebb idő alatt légszárazzá válik, ^liután ezt elér- 

 tük, a talajt kaucsukvégű pálcával szétdörzsöljük, s 1 mm-es nyílású szitán 

 átszitáljuk. Az átszitált talajszemcséket becsiszolt dugójú üvegedénybe tesszük 

 el és ezt a részt használjuk azután az elemzéshez. A kémiai elemzéshez tehát 

 csak az 1 mm-nél kisebb átmérőjű talajszemcséket használjuk fel, a talajminta 

 többi részét nem. Szükséges azonban az elemzéshez vett és a szitán maradt 

 talaj mintarészek súlyviszonyát ösmernünk, s ennek alapján az elemzési táblá- 

 zatban kitüntetnünk, hogy az összes anyagnak hány %-a ment át a szitán. 

 Most az ilyen módon előkészített talajból meghatározzuk a nedvességet. 



A nedvesség meghatározása. Lemérünk :> gr talajt becsiszolt 

 fedelű mérő üvegcsében és 5 órán keresztül 105 C°-nál szárítjuk. Némely eset- 

 ben, mint pl. a vizes talaj kivonatok elemzésénél, tehát midőn az a feladatunk, 

 hogy valamely talajmintában a vízben oldható vegyületeket határozzuk meg, 

 nem szárítjuk azt ki és nem szitáljuk át (a levegőn való kiszáradás alkalmá- 

 val a talajnak vízben oldható alkatrészei ugyanis minőségi és mennyiségi vál- 

 tozásokat szenvednek), hanem a talajmintát jól összekeverjük, a talaj morzsákat 

 kézzel, vagy ha nagyon szárazak, kaucsukvégü fapálcikával szétdörzsöljük és 

 üvegdugós edényben eltesszük. Egy részéből meghatározzuk a nedvességet és 

 azután ennek alapján annyit mérünk le a talajból, hogy az a benne foglalt 

 \iztartalom leszámításával a kívánt (pl. 100 gr) súlyú legyen. (így pl., ha i5% 

 nedvesség van a talajban, akkor a vizes kivonat számára 100 gr száraz talaj- 

 jal egyenértékű 133'3 gr nedves talajt mérünk le, s ehhez 5x1'"^) cm-^— 33 

 cm^=467 em^ vizet adunk.) 



n. FEJEZET. 

 A sósavas kivonat. 



A sósavban oldható anyagok meghatározására mezőgazdasági kémiai 

 laboratóriumainkban kizárólag a 10%-os forró sósavval készült oldat hasz- 

 nálatos. 



A) A 10%-os sósavas kivonat készítése. Lemérünk annyi 

 légszáraz talajt, amennyi 50 gr kiszárított talajnak megfelel (azaz {^^^éi} 

 gr légszáraz talajt, hol az .-1 a légszáraz talajban levő nedvességet jelenti '^o-ok- 

 ban kifejezve). Ezután a lemért talajt 1 liter üi-tartalmú Erlenmayer-lombikba 

 tesszük és hozzátöltünk 500 cm^ lO"o-os (1-050 f. s.-ú) sósavat. Ha a talaj 

 szénsavas vegyületeket tartalmaz, akkor töménvebb sósavat alkalmazunk, azaz 



