TÁRSULATI ÜGYEK. 579 



Az Aranyi hegyen a hematit a vöröses antlcsit hasadékain és üregeibon 

 található egymagában, vagy más kristályodott ásványokkal. Az apró kristályok 

 kombinációi egyszerűek, táblásak vagy rhomboéderesek ; a megállapított alakok : 

 c{0001}. a{112b}, r{10ll}, u {10T4}. i? {OlT-i}, t {Oll-i}, .« {0ll5}. 



A Déva mellett levő rézbányában a hematit pyrittel ' és calcittal fordul elő 

 a szürke amphibolandesiteu ; az apró, liatszöges táblákon felismerhető alakok : 

 c {0001}, a {1120}, )-{10íi}, e{0lT2}, z {±2ll}, n {i-2tö} ; ezek közül uralkodó a 

 véglap, szélesek, de rostosak alapjai a {1120} oszlopnak. 



Elnöklő másodelnök az előadónak köszönetet mondva, az ülést estéli fél nyolc 

 órakor berekeszti. 



'*• J<'ijyzökönjv az lt)12 április 17-en tartott szakülésröl. Az ülés 

 a m. k. földtani intézet előadótermében délután öt órakor kezdődött. 



Elnök : Schafaezik Ferenc di-. műegyetemi tanár. 



Megjelentek : Batz Vjlmos belga geológus Brüsszelből, Harder Pal dr. dáu 

 állami geológus Kop])euhágából, Kormos Tivadakné, Liffa Aueélné, Treitz Péttkné 

 és ScHOLTZ PÁL KoRNÉLNÉ úruök mint vtndégek. 



Tdvábljá : Balogh Margitka dr., Emszt Kálmán dr., Erdélyi Béla, Erödi 

 KÁLMÁN tb., Éhik Gyula, Grosz Lajos, Horusitzky Henrik, Kadic Ottokár dr.. 

 Kormos Tivadar th-., László Gábor dr., Liffa Aurél di-., Lörenthey Imre di., 

 Maros Imre, Marzsó Lajos. Millbkker Rezső út., Pantó Dezső dr., Papp Károly dr., 

 PÉCSI Albert di., Pitter Tivadar, Reithofer Károly, Rozlozsnik Pál, Schréter 

 Zolt.án (b., Scholtz Pál Kornél. Steinhausz Gyula, Strömpl Gábor di-., Szontagh 

 Tamás (h-., Telegdi Eótu Károly dr., Telegdi Róth Lajos, Treitz Péter, Vargha 

 György dr., Vogl Viktor di'., Volkó János, Zimányi Károly dr. Összesen 40-en. 



Elnök az ülést megnyitván, felkéri az elsőtitkárt jelentésének megtételére. 



Papp Károly dr. elsötitkár bejelenti az 1912. év március hónap 6-iki választ- 

 mányi ülésen megválasztott 17 rendes tagot. 



Schafarzik Ferenc dr. elnök ezután felkéri Harder Pál ih-. dán geológus 

 urat, mint vendéget, hogy Izland sziget délkeleti részének arculata 

 címen hirdetett előadását tartsa meg. 



Harder P.ál dr. koppenhágai állami geológus németül elmondja, hogy 

 Izland szigetén két éven keresztül geológiai felvételeket végzett. Különösen a 

 gletsereknek működését, hatását tanulmányozta. Izland sziget dán birtok, oly 

 magasan fekszik az Atlanti óceánban, hogy az északi csúcsán a sarkkör húzódik 

 keresztül. Klímája nedves és nyáron hűvös, minden nap eső, de a telek melegebbek 

 mint nálunk. Az egész ország \-ulkáni kőzetekből van felépítve, keleten és nyugaton 

 harmadkori bazalt-platók emelkednek 1000 — 2000 m magasra. Az országot keresztül- 

 szeli egy újabbkuri vulkáni erupcióból származó bazalt-zóna. A magasabb hegyekről 

 széles jégár-folyók ereszkednek alá s helyenként egész a tengerig érnek le. 



Az előadó két éven a délkeleti partWdéken végezte észleleteit, ahol az összes 

 domborzati alakok a jég működésének eredményei. A bejárt terület három részre 

 oszlik : partvidék, a hegység és a jégtakaró, mely a hegyekről a tengerjiart sík 

 földjére ereszkedik alá. A partvidék földje részint tengeri üledékből áll, részint a 

 jégár hordalékával van beterítve. Magas parti zátonyok kisebb-nagyobb lagunákat 

 zárnak be. 



A hegyek kizárólag bazaltból állanak s átlagban 1000 m magasak. A völgyek 

 mind cirkusz-völgyek és teknöalakúak s a gletser munkájának az eredményei. 



1 V. ö. Földt. Közlöny 1908. 38. 189. 1. 



