TÁKSULATI ÜGYEK. 583 



alkalmazása, azoubau az eddig ismert kísérletek egyikénél sem tartották szem 

 előtt az egyensúlytan követelményeit, úgy liogj' azok nom értékesíthetők. 



Sokat remél az előadó a kalcit, magnezit és dolomit relatív energia-tartal- 

 mának megállapításától, melynek ismeretével, termokémiai úton állapítható meg, 

 nemcsak a komponensek módosulata, hanem az összetétellel való egybevetés alap- 

 ján, azok pontos aránya. 



A kalcium és magnézium karbonátok egyensúlyi viszonyainak megismerésé- 

 nél a kristályvízmentes karbonátok képződési feltételeinek mérlegelése folytán 

 azon eredményre jut, hogy a rendszeren kívüli tényezőkről (nyomás, hőmérsékleti 

 mellett nagy szerep jut a molekuláris erőknek, amelyek közül tanulmányának 

 jelen részében az ozmózis n^-omás és a rendkívül lassított reakciók folytán, az 

 Ostwald-Frankenheim szabályának megfelelően képződő energia dúsabb és reakció- 

 képesebb módosulatok hatását tanulmányozta. 



A két romboederes, vízmentes karbonát képződési feltételeit oly módon vélte 

 közelíteni, hogy a közönséges hőmérsékleten víztartalommal leváló magnézium- 

 karbonátokat a reakcióközeg ozmózis nyomásával akarta vízteleníteni. Ezen fel- 

 tevése elméletének kifejtése után áttér a kísérleteinek ismertetésére. 



Kísérleteit oly módon végezte, hogy nagyobb hengeralakú edénybe két kisebb 

 hengert helyezett, amelyek egyikében megfelelő töménységű NaCl oldatban külön- 

 böző arányban MgCl^ és NaCh , a másikban pedig NaCl oldatban pedig aequivalens 

 mennyiségű iVa^COj-t helyezett el. A nagy edényt COj-dal telített különböző 

 (3 — á/'ö^o) töménységű Na(J oldattal volt ann^vira megtöltve, hogy a két kisebb 

 hengert 1 — á cm-rel ellepje. A felül csiszolt nagy hengert csapzsírral bekent üveg- 

 talppal zárta el légmentesen. Rövidebb-hosszabb idő multán kezdettek a szilárd 

 fázisok leválani. A reakciótartam 3 — 20 hónapig tartott. A vizsgálatok rendkívül 

 érdekes adatokat szolgáltattak a diffúzió jelenségeket és a karbonátok egyensúlyát 

 illetőleg, de egyszersmind bebizonyult, hogy közönséges nyomáson és alacsony 

 hőmérsékleten nem képződik dolomit. Mivel azonban a természetben tényleg kép- 

 ződik ily körülmények között, okvetlenül valamelyes katalizatorként működő ásvány- 

 képzőnek közreműködését kell feltételeznünk, ami mellett egyes kísérleti tények 

 is szólnak. 



Az elhangzott előadáshoz hozzászólt Rózsa Mihály <h'. rendes tag, aki Pfaff 

 kísérleteinek fontosságát hangoztatta. Elnöklő másodelnök köszönetet mondott Balló 

 tagtársnak i.gen érdekes ^•izsgálataiért, amiket részben a SzABÓ-alap költségén végzett. 



•2. A második előadást Kulcsár Kálmán dr. műegyetemi tanársegéd tartotta 

 Középső liasz a Gerccsehegységben címen. Részletesen előadta múlt 

 nyári vizsgálatait, amiket Schafabzik Ferenc dr. műegyetemi tanár megbízásából 

 végzett. Több ponton helyesbítette Liffa Aürél dr. geológus felvételeit és meg- 

 határozásait. Kiterjeszkedett a Liffa dr. és Staff úi: között fölmerült vitára is. 



Elnöklő másodelnök buzdító szavakat intézett a lelkes előadóhoz. Kulcsár 

 Kálmán tagtárshoz, aki ez alkalommal tartotta társulatunkban első nyilvános 

 előadását. 



Egyéb tárgy hiányában Szontagh Tamás di. másodelnök, a nyári szünetek 

 tartamára a tagtársaknak kellemes üdülést és sikeres foglalkozást kívánva, az ülést 

 7 órakor berekeszti. 



