A VILLÁNYI ÉS BÁNI HEGYSÉG GEOLÓGIAI VISZONYAI. 683 



hegyen a felső kőfejtőbe vezető út bevágásában is ; valószínű, hogy víz- 

 szintes rétegzéssel a kallovíen-cornbrash és a tríaszdolomít közé van 

 települve. E mediterrán közbetelepülés a villányi mészhegyi szelvényen 

 is fel van tüntetve. A harmadkorban történtek a báni és kiskőszegi ba- 

 zalt, illetve bazalttufa kitörések is. 8zabó József írta le kőzeteiket és 

 noha kitűnő munkája teljesen megvilágítja ezen erupcíós kőzetek ter- 

 mészetét, mindamellett megfelelő ujabb feldolgozásra szorulnak, mert 

 az 1869 óta rendkívül fejlődött kőzettan most már részletesebb mikro- 

 szkópiai tanulmányt és kémiai vizsgálatot követel. Ilyen irányú tanul- 

 mányokhoz ezúttal még nem foghattam, és így most csak a bazaltok 

 korára akarok kiterjeszkedni. A báni es kiskőszegi erupciók úgy korra, 

 mint alakra nézve teljesen eltérnek, a náluknál sokkal fiatalabb dunán- 

 túli bazalt-kitörésektől. A kiskőszegi bazalttufa szerfölött roncsolt szer- 

 kezetű, egyszersmind nagyfokú kaolinosudást és palagonitosodást mu- 

 tat. Mint építőkő teljesen hasznavehetetlen és csupán a dunai védgátak 

 feltöltésére alkalmazható (,iG. ábra). 



Ugyancsak sok málladéka van a báni bazaltnak is. Az itteni 

 bazaltkürtő, amelyet a külszín alatt fejtenek, köröskörül egészen saját- 

 ságos szerpentinszerű zöldes palagonittá mállott. Csak a kürtő magvá- 

 ban nyerhető látszólag jó tömött bazalt, amely azonban szintén idővel 

 palagonitosodik. A friss törésű szürkésfekete bazalt egy félóra múlva 

 elveszti üde szinét és megfeketedik. A bazaltnak ezen gyors elváltozása, 

 a kőzetben mikroskóp alatt látható gazdag rostos olivintartalom pala- 

 gonítos üveges átváltozásának tulajdonítható. Ugy a bodolyai medi- 

 terrán-homokkőben, miként a lajtamészben Bánnál bazaltzárványokat, 

 az előbbiben legömbölyített szurokkövet is találtam. A lajtamész sem 

 mutat semmiféle pörkölődést, amiből tehát azt kell következtetnem, 

 hogy a bazalttufa idősebb a mediterrán rétegeknél. Kiskőszegnól a ba- 

 zalttufában KÉK — NyDNy-i csapásirányt és ENyE-i 30— 32°-os dőlést 

 mértem. 



Ezek tehát nagyjában megegyeznek a Bánnál feltárt mediterrán- 

 rétegek csapásával, ill. dőlésével, de ezeknek fedőjében sehol sem láttam 

 tufát, vagyis feltételezhettem, hogy a bazalttufa vízszinte.sen ömlött szét 

 és utóbb helyváltozást szenvedett, északi kibíllenéssel, az egész báni 

 hegyvidékkel együtt. 



A mezozoos mészkőlerakódásoknak kétféle változatát leltem terü- 

 letemen. Mind az alsó kréta, mind pedig a maim kétféle fáciesbeu for- 

 dul elő. A sötét színnel jellemzett mészköveket, melyek a Harsány- 

 hegyet alkotják, egyszerűen harsányi fáciesnek óhajtom nevezni, meg- 

 különböztetésül a villányi hegység ugyanoly korú világos mészköveitől. 

 A villányi hegységben sehol sem akadtam olj* kőzetre, mint amilyen a 

 Harsány-hegyen van és viszont. 



45* 



