A VILLÁNYI ÉS BÁNI BBOYSÉG GEOLÓGIAI VISZONYAI. 687 



A villányi Mészhegy felső kőfejtőjében, miután ablmn az ammonit- 

 padot már csaknem mindenütt lefejtettek, az alattafekvő kékesszürke, 

 kemény és bitumenes, néhol konglomerátos homokos mészkő igen jól 

 tanulmányozható. Feltárt vastagsága 10— 12 méter, felülete rendesen 

 sárgás, olykor ockerszinü, és oxidáció és redukció következtében, kü- 

 lönféle nautilusokat, belemniteket, brachiopodákat. továbbá pecteneket 

 és sajátságos ostreákat tartalmaz, de az ammonitok hiányoznak benne. 

 E képződmények néhol erősen konglomerátosak, breccsiásak, gyakran 

 homokosak és megszenesedett, illetőleg megkövült fatörzseket tartalmaz- 

 nak, amely körülmények a parti faciest jellemzik. A bennük talált 

 lihiinchoneUa varian^; var. nov., WahUieimin ornithoccphnJa Lam. 

 EoL., Oxtrea (jnnhea nov. spec. (mely az Oslv. Gr. dildUihoz közel 

 áll), alapján az üledékeket kallovien-cornbrash-korúaknak tekintem. Saját- 

 ságos, miszerint e i'étegek egyetlen egy közös fajt sem tartalmaznak a 

 felettük fekvő kalloviennel. 



A kallovien-cornbrash itt egyedül a villányi kallovien alatt van 

 meg, egyebütt hiányzik. A Harsányhegyen sem találtam meg a dog- 

 ger alatt. 



Kövületeinek jegyzéke : 



Nautilus sp. indct. 

 Osirea (Gniphea) nov. sp. 

 Pecteu (ChJtwiys) Thiernji Cossm. 



« (Entoliuni) demissus Beán Phil. 

 WaliUieimiii (ZriJerin) ornilhorephala Lam. 



" « cfr. hiappeiiiUcuJaia Deslongchamps. 



Rhijnchondla variáns d'Oeb var. nova. 



A kallovien-cornbrashtól a triászig hiáuj'ozui látszanak a mezo- 

 zoósképződmények. 



A triász a Villányi hegység legnagyobb tömegét alkotja. Hofmann- 

 nak inkább petrogratiai szintezését a paleontológiái anyag feldolgozása 

 előtt megtartom, jelzéseit és elnevezéseit is használva. 



A triászt itt a kag3'lómész képviseli. Legnagyobb kiterjedésű és 

 vastagságú a felső kagylómészdolomit, mely a Villányi hegyláncolat 

 északi lejtőit, a Császár- és Csukmahegyet, azonkívül a Tenkeshegy 

 egy részét alkotja. Nevezett előfordulásaiban e kőzet szemcsés kristá- 

 lyos, néhol világosszürke, többnyire azonban rózsaszínű dolomit-tuskós 

 rétegzéssel (4<S. ábra). E felső dolomitból a Földtani Intézet múzeumá- 

 ban az alábbi. Hof.mann által gyűjtött és meghatározott fajokat talál- 

 tam, melyek nagyobbrészt a Vokányi völgy alsó dolomitpadjaiból szái"- 

 maznak : 



