A FUTÁSFALVI POKOLVÖLGY KÖRNYÉKE HÁROMSZÉK VÁRMEGYÉBEN. 697 



I. Geológiai viszonyok. 



Futásfalva község a Hargittáboz csatlakozó Bo doki-havas 

 nyugati lejtőjén fekszik. Alacsony hegynyúlvány ez, amely a Büdös- 

 hegytöl délre 25 kilométer távolságban már meg is szűnik és a Fekete 

 ügy s az Olt síkságába olvad. Az 51. ábrán látható részlet a Bodoki- 

 begylánc északkeleti negyedót ábrázolja. A Büdöshegy 1 1 K) m kúp- 

 jától kiinduló hegj'gerinc egyenesen délnek húzódik, 8 kiemelkedőbb 

 pontjai a Kömöge 1:l'40 m, s a Szárhegymezö H14 m magas hátai. 

 Az 51. ábra délnyugoti csücskétől alig fél kilométernyire van a Bod oki- 

 ba vas 1194 méteres háta, amelyről a kicsiny hegylánc a nevét is 

 kapla. Afféle téli havas ez is, mint a legtöbb székely havas, ahol május- 

 tól okuJberig havat egyáltalán nem látunk, hanem annál szebb legelőkön 

 8 erdőkön pihen meg a szemünk. 



Az észak-déli ii-ányú főgerincből keletre és nyugatra mellékgerincek 

 ágaznak ki, amelyek végződésükön is még mindig a 700 méter tenger- 

 fölötti magasságban maradnak. A fővölgyek ugyancsak északról délre 

 húzódnak, míg a mellékvölgyek keleti vagy nyugati irányúak. Az északdéli 

 és kelet-nyugati irányú tektonikus hasadások szabták meg a hidrográfiai 

 főirányokat, s az erózió később már csak emez irányokban müködhetetl. 



A. A környék legrégibb képződménye az alsó k r é t a k o r ú k á r- 

 páti homokkő, amely az ábrázolt térszínnek alapját csaknem egé- 

 szen elfoglalja. Már Herbich Ferenc kimutatta,' hogy a Bodoki-hegy- 

 vonulat homokköve alsókrétakorú. Ugyanis Szárazpatak és Feselnek 

 határában márgaképződményeket talált, amelyek sötét meszes homokkő- 

 rétegekkel váltakoznak. "A márgák szferosziderit-vonulatokat tartalmaz- 

 nak és az alsó neokoniba valók, minthogy Hopliies Ciistellaneiims d'Orb. 

 ammonitát leltem bennöki) — írja 1878-ban Herbich Ferenc. A Bo- 

 doki-havasok homokkövében magam kövületet nem találtam, hanem 

 a szomszédos Baróti-h egységben. Élőpatakon még 1900 novem- 

 ber 4-én, Pazar Istvín közegészségügyi mérnök úrral több kövületet 

 gyűjtöttem, a Hete-hegy (731 m) és a Mezőtető márgás mészkövéből, 

 továbbá a Jester-Berg (805 m) tető konglomerátos meszéből. Ezek a 

 konglomerátos és breccsiás meszek Élőpatakon az alsó fucoideás homokkő 

 fölött települnek. A breccsiás meszekben gyűjtött kövületek közül a 

 következő korálokat határoztam meg : 1. Favia lieudsphericd Fromentel 

 (a neokom valangien szintjéből, az előpataki Jesterbergről), á. Thecos- 

 milia Tohlcnj Koby (neokom faj az előpataki Hetehegyről). 



* Dr. Herbich Ferenc : A Székelyföld földtani és őslénytani leírása. A m. k. 

 Földtani Intézőt Évkönyve V. kötetében, Budapest 1S78 ; a 161, 170.es a 192—193. 

 oldalakon. 



Földtani Knzhhi'/ XLIÍ kul tíl'2 



4r> 



