A FUTÁSFALVI I'OKOLVÖI.OY KÖRNYÉKK HÁROMSZÉK VÁRMEGYÉBEN. 69f> 



A Futásfalva környékén levő homükkőrétegek valószínűleg meg- 

 felelnek az elöpataki hreccsiás meszek feküjében levő csillámos lioraok- 

 köveknek, amelyek tehát a legalsó krétát, a neokom emelet alsó szintjeit 

 tárják elénk. A világos szinü, meszes homokkövek unalmas egyhangú- 

 ságban alkotják a fSodoki-havasok szakadékos árkait. 



Sétáljunk ki F ut ás f al váb ó 1 nyugat felé. A templom mel- 

 lett 70° keleti dülésű homokkövet, a BENczE-fürdötöl fölvezető árokban 

 sötét palát láiunk 40° DNy-i dűlésben, e fölött csillámos homokkövek 

 vannak 15° ÉKÉ-i dűlésben. Azután 10° DNy-i dülésű, majd a Csorda- 

 hajtáson 30° Ny-i dülésű kárpáti homokkövet látunk. A Rétpatakán 

 viszont 70° K-i dülésű palás Iiomolckövek jelentkeznek, míg a Csipkés- 

 patakba jutva, egyszerre ellenkező irányú, .55 — 60° Ny-i dűlési kárpáti 

 homokkő padokat látunk. Ezen az alig egy órás utón gyönyörű vetődé- 

 sekkel és boltozatokkal díszes szelvényt rajzolhatunk a kárpáti homok- 

 kövekben. 



Hágjunk most föl északnak, Feltorja irányában, a torjai 

 Büdös- barlanghoz. Feltorjától északra, a Csíkbérc (803 m) teteje 

 alatt, az országnton 60° K-i dülésű palás homokkövet látunk. A Bál- 

 ványos patak mentén észak felé haladva általában 50 — 60° K-i dülésű 

 csillámos homokkövek között járunk. A 16 km jelzésű kőnél 65° ÉK-i 

 dülésű, míg a 17 km irtjelzönél függélyes állású homokköpadok követ- 

 keznek, amelyek azonban csakhamar DK-i dülésbe térnek át. A 18 km 

 kő tájékán jódos vizű foi'rás bugyog ki a homokköböl, s itt egyszerre 

 ellenkező DNy-i dülést látunk, de csakhamar vetődésekkel zavart, sze- 

 szélyesen gyűrődött kárpáti homokkövek közé jutunk. A szénsavgyár 

 körűi sárgaszínű, leveles homokkörétegeket látunk E — D csapású füg- 

 gélyes lapokban. A 'i'S km útjelzőnél a leveles homokköveket andezit 

 töri át. azonban a kárpáti homokkő egész a Büdösbarlang aljáig meg- 

 van, sőt innét messze északra felhúzódik a Bolondos-tető 1084 méteres 

 hátáig. 



Pillantsunk be ezek után a Pokolvölgybe. Feltorjától nyugat- 

 nak, a Torja-patak folyásán fölfelé, kezdetben 70 — 80° KEK-i dülésű 

 homokkövek között haladunk. A Fóris-patak torkolatán 80° K felé dűlő, 

 majd függélyes homokköpadok keresztezik a Torja-patakot. A Jajdon- 

 patak és a Pokolvölgy találkozásán 40° DNy-i dülésű homokkőrétegek 

 következnek, míg ettől nyugatra a Megyés patak felé 30 — 45 fokkal 

 Ny felé dűlő kárpáti homokköveket látunk. 



A Pokolvölgy maga határozottan a boltozatos állású homokköréte- 

 geknek a tengelyében húzódik. Az északról délre húzódó antiklinális 

 azonban a .Jajdon-pataknál kissé ellaposodik és az antiklinális tengelyé- 

 nek déli végében erősen sósvizű és petróleumszagú forrás töi- elő. 

 A 5:2. ábrán látható szelvény a Jajdon patak irányában nyugatról keletre 



40 • 



