700 



D! PAPP KAROLY 



^^ 



SS, 



td 



B 





o 





r>ii 



¥.3 5 



■?? ?. 



^5 



^ 





C> 



halad és a Pokolvölgy auiiklioálisában 

 levő sós és szénsavas forrásokat, is fel- 

 tünteti. A Futásfalva és Csernátony 

 határában levő összes ásványvizek a 

 kárpáti homokköböl fakadnak. Ez össz- 

 hangzásban van Herbich Ferenc azon 

 észleletével, hogy a Bodoki- és a Büdös- 

 hegyvonulat összes savanyúvizei a kár- 

 páti homokköböl erednek. 



D. A Budoki-bavasok nyúlványain 

 a kárpáti homokkőre pliocénkorú 

 képződmény települ. Ezt a takarót 

 Heebich Ferenc 1878-ban a pontusi 

 emeletbe sorozta, újablian azonban Lö- 

 RENTHEY Imke dr. kimutatta,' hogy a 

 székelyföldi lignites képződmények a 

 levantei emeletbe tartoznak. 

 A székelyföldi pliocénkorú képződmé- 

 nyek, a) alul szürke agyagokkal, lignit 

 és szferosziderit-telepekkel kezdődnek, 

 h) a középső szintekben agyag, homok, 

 laza homokkő, s itt ott limonitos agyag 

 alakjában jelentkeznek, ej s a felső 

 szintekben kavics és durva homoklera- 

 kódásokkal végződnek. 



Ikafalva és Futásfalva községek 

 eme levantei homokos agyagon épültek. 

 Futásfalván a templom mellett van a 

 kárpáti homokkő és a pliocén homok 

 határa. A 70 fokkal DK-felé dűlő alsó- 

 krétakorú csillámos homokköre levantei 

 korú meszes homok települ 2ü° Elv-i 

 dűlésben. Ezen sárgaszínű homok alatt 

 a Sóskúti árokban a futásfalvi fürdő 

 ásásakor lignitet is találtak. Az Ikafal- 

 vára vezető úton fehér szinű csillámos 

 homok látszik :20° E-i dűlésben. Ika- 

 falva községben 30^ DK-i dűlésű laza 



1 LŐEENTHEY Imre ih'. : A székelyfiilili 

 szénképzödmOny földtani viszonyairól. Orvos- 

 Természettudományi Értesítő, Kolozsvár. XX. 

 évfolyam, 1895. 



