A FUTÁSFALVI POKOLVÖLQY KÖRNYÉKE HÁROMSZÉK VÁRMEGYÉBEN. 701 



palás homokkövet láttam. Északra haladva Feltorja felé végig, a pliocén- 

 korú homokos agA'ag határán járunk. A feltorjai malomhoz közel, 

 a Szemmosó-fürdö fölött a következő szelvény látszik : alul 50° K-i 

 dűlésben alsókrétakorú homokkő, meredek falban, erre enyhébb lejtőn 

 diszkordánsan laza homokkő települ, mint a levantei emelet képződ- 

 ménye 5° ÉK-i dűlésben. A pliocén homokkőre azután törmelékes 

 andezittufa települ, amely azonban esetleg másodlagos képződmény is 

 lehet. Az andezittufa törmelékre végül diluviális sárga meszes agyag 

 borul, amely elfödi szemünk elöl a domboldal belső szerkezetét. 



C. A következő képződmény az andezittufa, amely Bálványos- 

 fürdőtől délre az 12^4 m Hosszúsarok, az 1091 m Begyenkő és az 

 1028 m-es Nagymióra között a kárpáti homokkőből alkotott hegyeket 

 takarja. Lörenthey Imre dr. a szomszédos Baróthi- hegyláncban kimu- 

 tatta, hogy az alsólevanteikorú rétegek közé és fölé a piroxén-andezit- 

 nek homokja és lapillije van települve. A vulkáni működés kora az 

 üledékek korával egybeesvén, valószínű, hogy a levantei korszak elején 

 kezdettek a Büdös vulkánjai működni. A Hargitta hatalmas andezit- 

 láncát, tufa- és breccsia-takaró övezi és az ÉNyÉ-ról DKD felé húzódó 

 andezithegységnek utolsó nyiilványát látjuk a begyenkői tufákban. 



D. Kapcsolatosak a tufákkal az andezit-breccsia felhalmo- 

 zódások. Nagyobbrészt szárazföldre hullott hamu, lapilli és r.mlezitbomba 

 agglomerátumát látjuk ezen a vidéken. A tufák és breccsiák között sok- 

 féle változat van, helyenkint típusos konglomerátumokat is látunk, 

 bombazárváuyokkal. A breccsiák andezitzárványai gyakran hordónyi 

 andezittömbök képében mutatkoznak. 



E. A Hargitta legdélibb csúcsai: ú. m. az 1110 m magas Büdös- 

 hegy és az 10 4-0 méteres Bálványoshegy andezit vulkánok kitöré- 

 séuek a maradványai. Koch Antal dr. kimutatta/ hogy a Büdöshegy 

 környéki eruptív kőzetek típusa a biotitos andezit. A Büdöshegy 

 andezitje üde állapotban sötétszürke, riolitos perlites alapanyagú kőzet, 

 amelyből fehér oligoklasz kristályok poríirosan váltak ki, azonkívül 

 fénylő biotitlemezek ós barnásfekete amfibolkristályok is látszanak benne. 

 Mállott állapotában alapanyaga barnássá válik és szövete érdes likacsos 

 lesz. A Büdöshegy kőzetét a vulkáni utóhatások általában nagyon el- 

 mállasztották, kőzetének alapanyaga többnyire fénytelen, tajtköszerű és 

 földpátjai nagyobbrészt elkaolinosodtak. Még erösebben el van mállva a 

 bálványosi Várhegy andezitje, amely vörhenyes színt mutat. A várrommal 

 koronázott Bálványoshegy képét délnyugatról nézve az 53. ábra mutatja. 



F. Vulkáni utóhatások. A Büdöshegy andezit falát meröle- 



* EocH Antal ár. : Az Erdélyrészi Medence harmadkori képződményei. 

 II. Neogén csoport ; Budapest 1900 ; a 233—240. oldalakon. 



