702 



Dl PAl'P KAROLY 



ges repedések törili át, aruelyekböl gázok törnek elő. A repedések azon- 

 ban nemcsak az andezitben, hanem az andezittiifában, andezitbreccsiá- 

 ban, sőt az ezek alatt levő kárpáti homokkőben is folytatódnak. A Büdös- 

 hegy környéke a posztvulkánikus hatások gyönyörű jelenségeit mutatja. 

 Tudvalevő, hogy az utóhatások között, ha a kiömlő anyag vizgöz, ügy 

 fu mar óláról; ha kénessav és kénhidrogén, úgy szolfatáráról; s 

 ha szénsav a túlnyomó, úgy mofettáról szólunk. A torjai Büdös- 

 barlang részijén ma is működő szolíatára. mig a környék szénsavat adó 

 repedései és üregei a inoietták közé tartoznak. 



53. ábra. A Bálváiiyosvilr 1040 inétoros andezit kúpja, délnyugatról nézve. 



A Hargitta vulkáni működésének utolsó ideje Koch Antal tanár 

 szerint a levantei kor elején volt. Ha most már az allúvium és dilúvium 

 idejét százezer esztendőnek, míg a levantei időszak tartamát kétszáz- 

 ezer esztendőnek vesszük, úgy a Hargitta utolsó lávaömlésének ideje óta 

 mintegy oUO.OUO év telt el. És ime a vulkánok utójelensége : a szolfatára 

 és mofetta még ma is erősen működik a Büdöshegy környéken ! 



A Büdöshegy kigőzölgéseit Ilosvay Lajos dr. kimerítően ismertette * 

 és pontos vizsgálatai alapján ma már tudjuk, hogy a Büdös-barlang 

 mérges gázában átlagosan 95'5.">% szénbioxid, ((•37"'o hidrogénszulfid. 



* Ilosvay La.ios dr. : A torjai Büdös-l)arlang levegőjének chémiai és fizikai vizs- 

 galata, két képpel. K. in. Természettud. Társulat. Budapest 1895, a 33— 34. oldalakon. 



