704 O' PAPP KÁROLY 



0-I4"o oxigén, 2-64% nitrogén és 1-31% vízgőz van. A barlangból 

 Ilosvay tanár számitásai szerint évenkint 1,448.000 kilogramm szénbioxid 

 és 4340 kilogramm hidrogénszulfid ömlik ki. A levegővel érintkező 

 hidrogénszulfid tartalmú gázból a szabad kén finom sárga por alakjában 

 kiválik és a barlang falait bekérgezi. Másrészt az erdős területeken 

 kiáramló kénes gőzöket az erdő humuszának a nedvessége elnyeli és a 

 humuszsavak kiválasztják a ként. Ilymódon helyenkint fél méteres kén- 

 telep is keletkezett. Ezeket a kénfészkeket hajdanta bányászták is. így 

 KŐVÁRI László említi,* hogy Torján a nemzeti fejedelmek korában kén- 

 bánya volt. Bocskai István fejedelem egyik oklevele a torjai ként ország- 

 jövedelmi forrás gyanánt emlegeti és Brandenburgi Katalin 1G30. május 

 26-án Fogarason kelt rendeletében Mikó Ferenc kincstárnoknak utasí- 

 tásokat ad, hogy a « kénkőbánya munkásai a bányát szorgalmalosabban 

 művelnék I). Benkő szerint a XYIII. század elején a torjai kénkőbányát 

 még művelték, ügy látszik azonban, hogy a régiek a környék összes 

 kénfészkeit kibányászták, mert a zalatnai m. kir. főbányahivatal vizsgá- 

 latai szerint Torja környékén a néhány centiméteres kéntelepecskéket 

 művelni manapság már nem érdemes. Eredményesebben használják föl 

 újabban a Büdös-barlang szénsavát. A barlang belső részén a gázt töl- 

 csérbe engedik, amely 10 cm átmérőjű ólomcsöben folytatódik. A cső- 

 vezetéken azután lefolyik a nehéz gáz a Bálványosi-völgyfejen épített 

 szénsavgyárba, amely i275 méterrel mélyebb szintben, a barlangtól 

 DK- felé l'i kilométer távolságban van. A gyár báró Apor Gábor örökö- 

 seinek a tulajdona. 8 amikor működik, naponkint 40 acél palack, tehát 

 400 kilogramm szénsavat sűrít. 



FiCHTEL és Beudant leírása szerint a Büdöshegy környékén a 

 XVIII. században jóval több barlang volt. Ezek közül a Gyilkos 

 barlangot villámütés sújtotta, s ma a Bűdöshegy északkeleti oldalán 

 csak a romjai láthatók. A hegy déli oldalán van a világszerte ismert 

 Büdös-barlang 1052 méter magasan a tenger színe felett. A bar- 

 lang Ilosvay tanár szerint 1884-ben 10 m hosszú, 2 m széles s átlag 

 3 m magas volt, egy helyütt azonban (> m magasra emelkedett. Jelen- 

 leg belső üregét kőfal választja el az előcsarnoktól, ahonnét csak ügy- 

 gyel-bajjal juthatunk be a tölcsért tartalmazó belső részbe. Tudvalevő, 

 hogy a szénsav csak egy méter magasságig tölti meg a barlangot, úgy 

 hogy veszedelem nélkül állhatunk föl benne. De aki a barlang fenekére 

 hajol, s ott lélegzetet vesz, azonnal elkábul, s ha hirtelenében ki nem 

 húzzák onnét, néhány perc múlva a halál fia. 



A Büdösbarlang, valamint a szomszédos repedések halálthozó gázai- 



* K.ŐVÁR1 László : Erdély fúlde ritkaságai, kilenc fametszvéuiiyel. Kolozsvárit, 

 1853, a 134-137. oldalakon. 



