A FUTÁSFALVI POKOLVÖLGY KORNYÉKE HÁROMSZÉK VÁRMEGYÉBEN. 707 



vonalat tekintjük, amelyek a Büdöshegyből délnyugati, majd déli 

 irányokban (I — YII számokkal jelölve az .")1. ábrán) sugároznak ki, úgy 

 a Büdös s Pokolvölgy között haladó tektonikus irányt, mint nyolcadik 

 főrepedési vonalat kell tekintenünk (az 51. ábrán VIII jelzéssel), amely 

 északról egyenesen dél felé húzódik. A VIII. sz. északdéli irány a Har- 

 gitta irányába a következőkép illeszkedik bele. A Hargitta tengelye 

 ÉNy-ról DK-felé meghosszabbítva Torján át a kézdivásárhelyi síkságra 

 vezet, 8 ha a síkságon túl a kárpáti homokkő hegységre pillantunk, úgy 

 itt Zabola petróleumos gázai és a kovásznál Pokolsár szénsavas vizű 

 forrásai jelzik a törési fővonulat végződését. Erre az ENy — DK-i főirányra 

 merőlegesen a Büdöshegyböl EK — DNy i irányú keresztrepedések indul- 

 nak ki. KocH Antal tanárnak I — III. számú párvonalas repedései mutat- 

 ják ezt az irányt. A IV — Vlí. repedések a Büdösbarlang mellől dél- 

 nyugat, majd délfelé sugároznak ki, míg a VIII. f őr eped és északról 

 egyenesen délnek irányul s mint Büdös — Pokolvölgyi feltörés 

 nevezhető. Tehát a Hargitta ENy — DK-i fővonulata és a Büdöshegy 

 ÉK — DNy-i irányú keresztrepedései között a Pokolvölgy a közbeeső 

 északdéli törésvonalnak a típusa. Miként a Büdöshegy nyugati lejtőjén 

 vasokkeres és mésztufa dombok sorakoznak, azonképen a Pokolvölgytöl 

 nyugatra a Meg3'es-völgy nyílása körül szintén több mésztufa domb van. 

 Tudjuk, hogy a Büdöshegy nyugati lejtőjén az ú. n. timsós források 

 a timsón és egyéb szulfátokon kívül szabad kénsavat is tartalmaznak, 

 míg egyes források vasokkert s mésztufát raknak le. A mésztufa helyen- 

 kint a kénsavtartalmú források behatására gipszszé is átváltozott. Mind- 

 ezeket a jelenségeket a Pokolvölgy nyugati részein, a Megyes-patak 

 táján és a Jajdon-patak fején szintén megtaláljuk, a VII. és VIII. sz. 

 törésvonalak meghosszabbított közének végső nyomain. így a Megyes- 

 patak nyílásához közel, már Csernátony község határában szénsavas 

 vasas forrás van, amely kissé sós is, s ez G m magas mésztufa dombot 

 rakott le. A csernátonyi fürdőtől keletnek még öt kisebb forrás van, 

 rendkívül meszes, erősen lúgos savanyúvizzel. A szélső keleti borvíz a 

 Jajdon-patak fején, épen a VII. sz. törésvonal irányába esik (51. ábra) 

 és Rákosi Demeter erdejében van. A 7 méter magas mésztufa-kupac 

 tetejéből kitörő forrás percenkint 30 liter 1 1 C° savanyu vizet szolgáltat, 

 8 a rendkívül meszes víz a fűszálakat s faleveleket sárgás színű mész- 

 kéreggel vonja be. A forrás helyét az 51. ábrán, az 1195 méteres Torja- 

 hágótól keletre levő völgyfejen, vSaLianyúviz-forrdso jelzés mutatja. 



Mindent összevetve azt látjuk, hogy a Pokolvölgy és nyugati kör- 

 nyéke tükörképe a Büdös-hegy délnyugati lejtőjének, azzal a különbség- 

 gel, hogy a Pokol-völgyben andezitnek már nyoma sincs és így távo- 

 labb esvén a Büdös-vulkán szélétől, ezen a tájon a vulkáni utóhatások 

 is jóval gyengébbek és kisebb mérvűek. 



