A FUTÁSFALVI l'OKOI.VŐI.OY KÖRNYKKK HÁROMSZÉK VÁRMEGYÍBEN. 715 



eiősebbeii zúg a gödrökből kiáramló szénsav. Ha a vízbe beleereszke- 

 dünk, eleinte egész testünk megrázkódik, s bőrünkön fájó szúrást érzünk. 

 Azonban a csipós vizet jiár perc múlva megszokjuk, s csakhamar kelle- 

 mes bizsergés járja át testünket. Mind pompásabb és pompásabb lesz 

 n vízben való tartózkodás. A kies rét közepén fortyogó vízben felséges 

 érzés hatja át az embert. Azt mondja a székely paraszt, hogyha a futás- 

 falvi borvízben megfürödhet, nem cserél a fejedelemmel sem. Ezért a 

 beteges ember nem is sajnálja a fáradságot és mérföldekről ide gyalogol, 

 hogy a futásfalvi víztől erőre kapjon. A Fortyogó fürdők körül a völgy 

 oldalain a kárpáti homokkő egészen fehér színt ölt, a réti fiiveket pedig 

 fi'hér kénvirág lepi be. A szénsav egész sárrá mállasztja szét a homok- 

 követ, s ezért a réten lápok képződnek. 



A Fortyogó-fürdőktől északnak haladva, a VI. ponton, a rét szélén 

 üreget látunk, amelyből szárazon ömlik ki a szénsav, szúrós kénköves 

 szaggal. 



A VII. ponton mély repedés tűnik föl, amelyből bűzös szag 

 kíséretében mérges gázok csapnak ki. Az 06. ábrabeli helyszínrajzon VII., 

 VIII., IX. és X. számmal jelzett repedések észak felé mind széle- 

 Sfbbek és hosszabbak lesznek. Hosszuk itt-ott a lü métert is 

 meghaladja, azonban 10 — 15 cm-nél nem igen sz'^lesebbek. A legtöbb 

 helyen apró gödröcskék sorozata tűnik elibüuk. de h\ a gödröcskék 

 iiányában ásóval árkot húzunk, ügy egész világosan feltűnnek a föld- 

 hasadékok. A Fortyogó fürdőtói délre a hasadókok l^^ — \'A^ iiányúak. 

 míg a fürdőtől északnak 11"^ — 33^ irányban sorakoznak a repedések. 

 A gázömlések a 6. ábralieli térkép szélén túl, a X. repedéstől még 

 messze észak felé folytatódnak, mintegy 500 méternyire. A ^'3^ és l^ 

 között váltakozó hasadékok az egész Pokolvölgy hosszában megvannak, 

 s északi völgyfejón erős szénsavas forrás jelzi a gázömlés végét. 

 A 958. tetőre vezető emelkedésen a gázömlés teljesen megszűnik, azon- 

 ban a hegyhát északi lejtőjén, a Fóris-patak nyugati ágában ismét 

 jelentkezik a gáz nyoma. 



A gázt ontó repedések különösen a száraz, őszi időben tűnnek 

 fel élesen, amikor a talajvíz a rét alatt is mélyen áll. Azt a kevés 

 vizet, amely ilyenkor a repedésekbe gyűlik, a gáz időnkint kiszórja, s 

 azután ismét szárazon áramlik ki. Ott, ahol a hasadék fölött a patak 

 folyik a kiáramló szénsav a vizet állandóan forrásban tartja, s itt 

 savanyú vizű foirás támad. Ahol ellenben a repedés a meder 

 oldalán, vagy a doml) szélén halad, ott a száraz gázömlés, az 

 ví. n. gőz lő keletkezik. Ha a száraz ömléses repedésben gödröt ásunk, 

 megvan a gázfürdő. A szívbajos és köszvényes székely paraszt gyak- 

 ran készít magának ilyen gázl'ürdöt. Ha az ilyen gőz lő be beleállunk, 

 úgy érezzük, miutlia me'eg vízbe léptünk volna; a szénsavgáz ugyanis 



47* 



