716 K PAPP KÁROLY 



testünket egész olyan magasságig hevíti, ameddig a gödör gáza ellejii 

 a testrészt. A Pokolvölgy gázait Bencze Gergely tanár vizsgálatai szermt 

 főkép széiimv alkotja, kevés oxigén- és nitrogén- és csekély kénhidrogén- 

 tartalommal. 



Száraz, tiszta időben veszély nélkül kereshetjük fel a Pokolvölgy 

 motettáit. Azonban esős időben veszedelmes az iitjárás. Mintha egy ki- 

 aludt vulkán fenekén járnánk. Különösen időváltozáskor az egész völgy 

 vitriolszagú gázzal telik meg, s az északi részeken a források felszinét 

 is gáz vonja be. Úgy látjuk, mintha a források gőzölögnének, s mintha 

 a gödrökből és repedésekből füst csapna föl. A hasadékok fölött átre- 

 pülő madarak ilyenkor megszédülve buknak le a völgybe, s élettelenül 

 terülne li el a hasadékok fenekén. Az északi völgyrészletben egér, vagy 

 vakondok egyáltalán nem tanyázik, csak egyes bogárfajok képesek itt 

 élni. Ezek a bogarak a mofetták közelében is vigan maszkálnak, azon- 

 ban jaj annak, amelyik a hasadékba esik! Az egyik nagy repedéslien 

 sok döglött bogarat láttunk egy veréb hullája körül. 



A Pokol-völgy flórája sajátságos képet nyújt. A rét füveit bizonyos 

 sárgás kéreg vonja be, s a repedések mentén egyáltalán nincs fű. 

 Csak néhány moh- és zuzmó-félét látunk itt, amiket érdemes lenne a 

 botanikusoknak tanulmányozni. A völgye szélén, a domboldalakon a 

 galagonya- s csipkebokor csenevész gályáit látjuk s a fák közül csak a 

 törpe nyírfa díszlik, alattuk pázsit alig van, s csak itt-ott látunk 

 tenyérnyi területen kénsárga gyepet. 



IV. A Boíloki-hefjyséíj ásványos vizeiről. 



Vessünk egy pillantást ezután a Bodoki- hegység ásványos vizeire. 

 A Bodoki hegynyúlványnak északi és nyugati peremén számos ásványvíz 

 fakad, amelyek nagyon hasonló jellegűek. A teljesség kedvéért — külö- 

 nösen minthogy azonos geológiai viszonyok között vannak — a soro- 

 zatba veszem az Olt nyugati partján fakadó málnási forrásokat is, s az 

 ily módon kiegészített főforrások elemzéseit a mellékelt táblázatban 

 összeállítva közlöm. 



A táblázatban a következő ásványos vizeket csoportosítom : L, II. a 

 futásfalvi főforrást és sósforrást; III. a bálványosfüredi sósforrást; IV., 

 V. a bodoki Vilma- és Matild forrást; VI., VII. a málnási Mária- és 

 Siculia-forrást, s végül VIII. a mikóújfalusi Hunnia-forrást. Mindezek a 

 források az 1:75,000 mértékű katonai térkép 21. öv XXXIII— XXXIV. 

 rovatbeli és a 22. öv XXXIV. rovatbeli lapjaínak határos részein, egy- 

 máshoz közel helyezkednek el. 



