lUODALO^I. 



1, MEGJEGYZKSEK W PÁLFY MÓR: „AZ EUnÉLYRÉSZI ÉHC- 

 H EGYSÉG BÁNYÁINAK FÖLDTANI YISZONYAI ÉS ÉRGTELÉREl" 



CÍMŰ MUNKÁJÁHOZ. 



Irtii: Inkey Béla. 



A m. k. földtani intézet évkönyveinek XVIII. kötetében mint 4. 

 füzet 1911-ben megjelent egy terjedelmes és fölötte fontos mű hazánk 

 egyik legérdekesebb vidékéről, az Erdélyi ' Erchegységröl. Szerzője 

 dr. Pálft Mór, az Intézet geológusa, aki ezt a vidéket több éven át 

 hivatalból átkutatta és akitől, miután most már a bányageológiai viszo- 

 nyokról beszámolt, legközelebb még az egész terület beható geológiai le- 

 írását is várhatjuk. 



Bármilyen gazdag máris az erdélyi híres aranybányászat szak- 

 irodalma, az egész területet felölelő ilyen munka mindeddig még nem 

 volt és ennek az új megjelenésnek annál inkább örülhetünk, mert nem 

 elégszik meg az eddigi adatok fölsorolásával, sem az újabb feltárások 



í A Földtani Közlöny valamint a m. k. Földtani Intézet kiadványai egy idő 

 óta, nem tudom minő közjogi aggály folytán, az «Erdély» és «erdélyi» használatát 

 mellőzik és hel_yette mindig « erdélyrészit » írnak. Legyen szabad megjegyeznem, 

 hogy ez az aggály — legalább a tudományos irodalomban — fölöslegesnek látszik. 

 Az Unió érvényességét nem renditi meg az, ha egy földrajzi vagy földtani munká- 

 ban erdélyi medencéről, erdélyi érchegységről stb. beszélek, ép oly joggal, mint ahogy 

 a német irodalom p. o. a westfáli szénterületröl, a turingiai erdőről, a sváb juráról 

 szól, holott Westfália, Turiugia, Svábország mai nap közjogilag már nem létezik, 

 vagj- ahogy a francia író a Bretagne, Auvergue, Provenee stb. régi tartományneve- 

 ket, mint geográfiai fogalmakat tovább is használja. 



Maga ez a szó «Erdélyrész» nehézkes és nyelvtanilag kifogásolható; és mint- 

 hogy minden magyar ember tudja, hogy a volt erdélyi fejedelemség jogilag 1S4S, 

 tényleg 1867 óta Magyarország elválaszthatatlan része, helyesen így kellene mon- 

 dani : Magyarország erdélyi részének Érchegysége, ami persze még nehézkesebb és 

 furcsán hangzik. Mint különálló ország vagy tartomány a régi Erdély megszűnt, 

 de mint természetadta földrajzi fogalom fennáll és mindenkor meglesz. És valamint 

 a közéletben senki sem honáruló azért, mert «ErdéIybe utazik", erdélyi bort iszik, 

 erdélyi szójárással él ; úgy a geológus is nyugodtan írhatja le az «Erdélyi Érchegy- 

 séget", és pedig mind a két s;:ót nagy kezdőbetűvel, mert tulajdonnévvé vált. 



