750 IRODALOM. 



másodszor, mert annak kiindulü pontját, a zöldkömódosulatot másképen fogja 

 fel, mint én. 



Szabó óta a zöldkönemü andeziteket vulkáni utóhatás által módosított 

 közeteknek tekintjük és ezt a nézetet Pálfy is vallja. A vulkáni tűzhely mé- 

 lyéből felszáló (Igázok és gőzök — amint Pálfy ismételten mondja — vagy 

 esetleg felszálló vizes oldatok okozhatták a közetekben a klorit, epidot és 

 karbonátok képződését főleg a kőzet amfibol- is augitféle ásványokban, ami- 

 nek eredménye a zöldkőmódosulat. Nem minden andezit-vulkán szenvedte ezt 

 az átalakulást, de ahol a folyamat beállt, természetes, hogy legintenzívebb hatása 

 az erupció centruma fölött mutatkozik, tehát ott, hol Pálfy a csatornákat 

 keresi. A vulkáni tömeg szélei felé a zöldkövesedés gyengül és a kiömlött láva- 

 árokban csakhamar elenyészik. 



Ez az a viszony, melyet nagyági munkámban írásban és rajzban feltün- 

 tetni iparkodtam. Feltűnő megerősítést nyert ez a felfogásom Hempeb ' vizsgá- 

 latai által, aki ugyanis az én kutatásaim ideje után megnyílt Ferencz József- 

 altárnában egy kőzetsorozatot gyűjtött, melynek petrograíiai megvizsgálása egész 

 határozottan kimutatta, mikép megy át fokozatosan a vulkáni csatorna (vagy 

 hasadék) típusos zöldkő-dacitja kifele a mediterrán üledékre reátelepedett nor- 

 mális dacitkőzetbe. Igaz, hogy Semper az ő sorozatának szélső tagjai között 

 olyan petrograíiai eltéréseket is talál, melyek szerinte arra vallanak, hogy az 

 elsőben kifolyt láva már eredetileg némileg különbözött a később feltódult és 

 a hasadékban megrekedt anyagtól ; de ezek az eltérések, nevezetesen, liogy a 

 hasadék kőzetében a kvarcok folyadékzárványokat tartalmaznak, a lávában 

 pedig nem, továbbá, liogy a lávában több hornblendekristály vau. mint a kö- 

 zépső tömegben, ezek csak olyan jelenségek, melyeknek a zöldkőmodosulathoz 

 semmi közük nincsen és az utóbbinak fokozatos átmenete a középpontból (kürtő 

 vagy hasadék) a lávaárba mutatja, hogy a folyamat nem szorítkozott a leg- 

 utoljára megszilárdult tömegre. Ennélfogva fentarthatom eddigi nézetemet, mi- 

 szerint a zöldkövesítö ágensek, — épen mivel vulkáni utóhatásnak tekin- 

 tendők — az egész erupció befejezése után jöttek működésbe és hogy a tííz- 

 hely mélyéből származván, alulról fölfelé hatottak. 



Pálfy ugyan szintén vulkáni utóhatásról szól és a .fokozatos átmenetet 

 is elismeri. De mikor p. o. (a 39. [243.] oldalon) azt mondja, hogy «a zöld- 

 kövesedés lefolyását . . . nem kizárólag a felületen végbe mentnek tartom, 

 hanem valószínűnek vélem azt, hogy a zöldkövesedés folyamata, legalább rész- 

 ben, már a kráterben vagy még mélyebben bekövetkezett* és midőn (28. o.) 

 zöldköves andezitek erupci ójáról (Kristyor környékén) és ugyanott egy «zöld- 

 kövesi) anyagot szolgáltató vulkánról szól : joggal fel kell tennünk, hogy az ő 

 felfogása szerint a zöldkövesedés nemcsak a már kész és megmerevedett kőzet- 

 ben, hanem a még híg, mozgékony magmában is mehet végbe. Szabó, aki 

 tudvalevőleg a propilit önállóságát megdöntötte, több ízben nagyon határo- 



* Beitrage zur Kenntiiis der Goldlagerstátten des Siebenbürgischen Erzge- 

 birges von Bergasessor Semj)er. Abhandl. der kön. ]ireussischen geol. Landesanstalt. 

 Neue Folge, Heft 33. Boriin l'JOO. 



