752 IRODALOM. 



Egyesült-Államokban, Mesikóban, Peruban. Bolíviában, Uj-Zealandon és Japán- 

 ban. Ez az állandó kapcsolat a zöldkcimódosulat és a nemes ércek között nem 

 lehet véletlen ; jogunk van itt okozatos összefüggést keresni. Már pedig ehhez 

 csak két út vezet: vagy az ércteléreknek tulajdonítjuk a mellékközet ilynemű 

 módosítását, vagy megfordítva a módosult kőzetben keressük a nemes ércek 

 forrását. Tudom, hogy sok kutató az első nézet felé hajlik; de mindjárt meg 

 kell jegyeznem, hogy ez a nézet jórészt azon alapszik, hogy a zöldkőmódosulat 

 természete és lényege nincsen kellően felfogva és hogy ez az elváltozás össze 

 van tévesztve egy másik közetbontással, a kaolinosodással, mely csakugyan a 

 telérekböl indul ki, valamint a kovandimpregnació is. Böckh Hcgó ' p. o. úgy 

 állítja oda a kaolinosodást, mint a zöldkövesedés végső stádiumát, ami épen 

 nem felel meg a Nagyágon észlelhető viszonyoknak. Beck Kichíed - tanköny- 

 vében az én nevem tévesen van felvéve azok sorában, kik a propilitizációt az 

 ércteléreknek tulajdonítják. Én mindig az ellenkező nézetből indultam ki, mert 

 a zíildkömódosulatot mindenütt az erupeiós központok felett találtam ugyan, 

 de sehol sem láttam, hogy határozottan az érctelérek vonulataihoz csatlakozik. 



Ha tehát a nemes telérércek forrását a zöldkővé vált andezitekben ke- 

 ressük és ha látjuk, hogy ez az elváltozás lényegileg csak az amfibol- és piroxén- 

 ásványok felbomlásából, kloritosodásából áll : fel kell tennünk, hogy ez utób- 

 biak tartalmazták a nehéz fémeket, mielőtt azok a telérekbe jutottak. 



Es ez a feltevés nem is olyan merész, amilyennek látszik. A geológusok 

 többsége már régóta vallja, hogy a nehéz fémek eredetileg a sziUkátkőzetekben 

 foglaltattak, vagy talán nem is eredetileg, hanem úgy. hogy ott. ahol a litho- 

 szféra mélységében a szilikátos magma képződik, a még mélyebb bariszférából 

 a nehéz fémeknek csekély részei a szilikátásványokba, nevezetesen a poiibázisos 

 mész-magnézia-szilikátokba belekerültek és ezen az úton, a felszálló magmával 

 kerültek a lithoszféra felső régióiba, esetleg a föld felszínére. Számos ásvány- 

 os kőzetanalizist ismerünk, melyek a nehéz fémeknek, még pedig -nemcsak a 

 a vasnak, hanem kis mennyiségben a többinek jelenlétét a szilikátokban 

 bizonyítják. 



Mármost tegyük fel. hogy az andezitvulkán képződése után a vulkáni 

 utóhatásként felszálló gázok és hévvizek a kőzettömeget átjárják és megtá- 

 madják. Nem merem megállapítani, hogy a vulkáni eraauációk közül melyik 

 az, amelynek a zöldkömódosulatot kell tulajdonítani ; csak arra hivatkozhatom, 

 hogy Inostranzeff szerint nem kell hozzá, más, mint szénsavas víz, mely az 

 amtíbolból kloritot, karbonátokat és szabad kovasavat képezhet. E felbontás 

 által az ásvány bázisai között foglalt nemesfémek felszabadulhatnak és a közetet 

 átjáró oldatba kerülhetnek. Ha most az ilymódon előkészített kőzettömegben 

 hasadékok támadnak és az említett oldatok, melyek kovasav és karbonátok 



> Böckh Hugó, Földtani Közlöny. XXXI. köt. 10—12. füz. 317—319. old. 



- Richárd Beck : Lehre von don Erzlagerstátten, zweite Auflage, Scite 408 : 

 «J. V. Szabó, M. E. Wadworth, B. vou Inkey, H. Kosbnbdsch und H. Böckh babén 

 gezeigt, dass auch die Propylitisiruug andesitischor uud tracliytischer Gesteino dem 

 Thermalmetamorphismus wáhrcnd der Erzuaugbildung zuzuschreiben ist.» 



