IRODALOM. 753 



mellett csekély mennyiségű nehéz fémeket is tartalmaznak, ezekben a hasadó- 

 kokbau ö.sszefíyűliiek, meglehet, hogj' ott a megváltozott fizikai körülmények 

 folytán (Itíliülés, nyomáscsökkenés, oldószer elpárolgása) vagy pedig a hasadé- 

 kokban felszálló « ellentétes hatású" ágensekkel (kénhidrogén, tellur stb.) talál- 

 kozva, mint telérásványok lerakódnak. 



Ebből áll az én olateralszekreciós" elméletem, melyet az említett mexikói 

 előadásomban kifejtettem. Hipotézis marad persze ez is, de olyan hipotézis, 

 mely legalább a fiatal vulkánossághoz kötött nemesércek genezisében számot 

 vet a zöldkőmódosulat feltűnő szerepével. 



Kelt Taródházáu, l'Jll szeptember 1-én. 



Inket Béla. 



t MAGYARORSZ.ÍG KŐSZÉNKÉSZLETE. 



Dr. Lóczi LúczY Lajos egyetemi tanár, a magyar királyi földtani intézet igazgatója 

 megbízásából az 191.3-ik évi kanadai nemzetközi geológiai kongresszusra irta 



Papp Károly dr. ' 

 magyar állami geológus. 



Amilyen nagj' történeti múltra tekinthet vissza a fémbányászat s külö- 

 nösen az aranybányászkodás a Kárpátok alján, époly fiatal eredetű a kőszén- 

 hányászkodás a magyar királyság területén. Mert amíg az erdélyi Erchegy- 

 séglien már a dákok, s utánuk a rómaiak is jelentős fémbányászatot űztek, s 

 később is, Magyarország ezeréves fennállása alatt, állandó volt az ércbányász- 

 kodás úgy Erdélyben, mint a Vihorlát Gutinban és a Szepes-Gömöri Érchegy- 

 ségben, sőt a vasbányászat kezdete is a XII. századba nyúlik vissza : addig a 

 szénbányászat a Kárpátok övezte területen egész új keletű. 



Magyarországon a szénbányászkodás 1765-ben kezdődött és pedig miocén- 

 korú baruaszóntelepen, a Fertő-tóhoz közel fekvő Brennberg községben, amely 

 telep azóta is bár csekély mennyiségben, de még mindig szolgáltatja a szenet. 

 A szénbáuyászkodás a barnaszénkibuvásokra indult meg a dunántúli Zsömlye, 

 ma Vértessomlyó vidékén is. azonban ipari jelentősége a krassószörénymegyei 

 kőszén- és feketeszén-telepek fölfedezésével kezdődik, abban az időben, amikor 

 Eesicán 17SS-ban az első kőszénbányát megnyitják, majd 1792-ben Stájerlakon 

 a kitűnő szenet szolgáltató feketeszén-telepet kezdik művelni. A dománi 

 kőszenet lS19-ben már a resicai vasércek olvasztásához is megkísérlik hasz- 

 nálni, de akkor még nem nagy sikerrel. A régi okiratokból kitűnik, hogy a 

 XIX. század elején a stájerlak-aninai bányákból havonkint 3UÜ0 mérő, tehát 

 2010 métermázsa szenet termelnek, ami megfelel 'J412 tonna évi átlagnak. 



* Kivonat XII. Geológiai Kongresszus kiadásában, Ottavában megjelenő 

 monográfia befejező részébö'. 



