75-t IRODALOM. 



Ugyanezen időtájban a sopronmegyei Brennbergen nagyobb a termelés, mint- 

 hogy innét 1798-ban 2507 tonnát, l<S0O-ban 7734 tonnát szállítanak Bécsbe. 

 Az 18á3. évben Magyarország összes széntermelése 13,507 tonnára rúg, míg 

 az 1830. évben már 26,991 tonnát tesz ki. 



Ha Magyarország szénbányászkodásának első időszakát 1830-ig 

 vesszük, úgy ezen első időszakban, tehát 1765-tő] 1830-ig Magyarország 

 összes széntermelése 538,685 tonnára tehető és pedig az 

 akkori viszonyoknak megfelelőleg értékét 5 koronával számítva 2,093,425 kor. 

 értékben. 



A magyarországi szénbányászkodás második időszaka a magyar- 

 országi Duna-gó'zhajózás megindításával kezdődik 1831-ben. A dunai gőzösök 

 szénszükségletüket részint az esztergomi, részint a pécsi szénbányákból fedez- 

 ték, amiáltal ezen vidékek szénbányászata tetemes lendületet vett. A salgótar- 

 jáni barnaszén-telepeket 1848-ban kezdik fejteni es a szenet 1859-ig legnagyobb- 

 részt a Duna-gözhajózási társulat Tiszán járó hajói számára Szolnokra és 

 Poroszlóra szállítják. A széntermelés bár lassan, de fokozatosan emelkedik. így 

 pl. 1849-ben 55,500 tonnát termel az ország, 1850-ben rohamosan emelkedik 

 a termelés 85.340 tonnára, amelyből egy negyed részt a krassószörényi kőszén- 

 bányák szolgáltiitnak. Általában ezen időszakban a kőszén, és l'eketeszénter- 

 melés fölülmúlja a barnaszénprodukciót. így pl. 1803-ban 340,407 tonna 

 feketeszén mellett csak 205.011 tonna barnaszenet, 1800-ban 413,173 tonna 

 feketeszén mellett 287,074 tonna barnaszenet termel az ország. A második időszak 

 összes széntermelése 1831—1866. évek között 0.900,602 tonna 41.403,012 kor. 

 értékben. 



A harmadik időszak a magyar alkotmány helyreálh'tásával 1867- 

 ben kezdődik, amikor a gyáripar föllendülésével a szónbányászat is hirtelen 

 lendületet vesz. Nevezetes, hogy 1807-ben a kőszén és a barnaszéntermelés 

 egyensúlyban van, amennyiben a nyolcszázezer tonnát megközelítő termelés 

 fele kőszén, fele pedig barnaszén, azonban 1809-ben, amikor a termelés eléri 

 az 1 millió tonnát, a barnaszén már valamivel fölülmúlja a kőszenet s ez az 

 arány fokozatosan emelkedik mindig. Például 1897-ben, amikor az ország 

 széntermelése elérte az 5 milió tonnát, ebből már csak 1 millió tonna a kőszén 

 és 4 millió tonna a barnaszénre és lignitre esik. 



Az 1807-töl 1910-ig terjedő időszakban Magyarország összes széntermelése 

 107,441,630 tonnára rúgott 1,321.480,271 korona értékben. 



Az elmondottakat összegezve : 



Magyarország termelt értékben 



1765—1830 között 538,685 tonnát 2.693,425 korona 



1831—1866 . 6.900,602 « 41.403,612 



1867- 1910 « 167.441,636 . 1,321.480, 271 . 



Összesen 174.880,923 tonnát 1,365.577,308 korona 



vagyis Magyar-Horvát és Szlavonországok eddigelé kibányászott ásványszene 

 174.880,923 tonna 1,365.577,308 korona értékben. 



