7Sti IRODALOM. 



szerep jut, egyrészt a Bakonyban, másrészt a Biharhegységben. Úgy a tényle- 

 ges, mint a valószínű készlet rovatában a Dunagözhajózási Társulat pécsvidéki 

 bányászata áll az első helyen; másodsorban az Osztrák-Magyar Államvasutak- 

 nak krassószörényi bányái s harmadsorban a Icincstár komlói bányái követ- 

 keznek. Hőerejükre nézve első helyen állanak hazánkban az újbányái és szekuli 

 kiirbonkorú szenek 7000 kalóriát meghaladó fűtöképességgel ; amelyek azonban 

 a külföldi s főleg az amerikai szenekliez képest még mindig nagyon hátul 

 állanak a sorozatban, amennyiben csak a B osztály 3. csoportjába sorozhatok. 

 Ugyanilyen höerejüek a pécsvidéki liaszszenek, valamint resica-dománvidóki 

 feketeszenek is. 



A n. csoportot a harmadkori barnaszóntelepek alkotják. Ezek- 

 ben nyugszik tulajdonkép Magyarország szénbányászkodásának az alapja. A har- 

 madkornak minden egyes kor-szakában kiadós barnaszéntelepek vannak, amelyek 

 pl. Tatabánya, Petrozsény és Nyitrabánya telepeiben a feketeszenekkel verse- 

 nyeznek minöségi-e is. A tényleges, tehát bányászatilag feltárt és előkészített 

 széntelepek sorában első helyen áll Tatabánya 140 millió tonna készletével, 

 második sorban következik Nyitrabánya 134 millió tonna szénkészletével s har- 

 madsorban a Zsilvölgy 28 millió tonna fejtésre előkészített szénkészletével. Az 

 összes barnaszéntelepek 234''J [D km. területén a tényleges készlet 342.776,718 

 tonnát tesz ki. 



A valószínű készletek becslése első helyre a Zsilvölgyet teszi 90 Lj km. 

 területen várható 464,500,000 tonna szénkincsével. Második helyre Nyitrabánya 

 vidéke kerül 36 D km. területről várható 162 millió tonna szénmennyiségével, 

 harmadik helyre a borsodmegyei Sajóvölgye jut mintegv 60 km- területről 

 140 millió tonna remélhető barnaszénnel és negyedik helyre a salgótarjáni 

 medence kerül mintegy 150 km^ területről várható 65 milüó tonna barnaszén 

 mennyiséggel és ötödik helyen Tatabánya vidéke áll 15 km- területről vár- 

 ható 60 millió tonna szénnel. A valószínű készlet az összes barnaszéntelepek- 

 ből 769-6 km- területen 1,100.504,000 tonnára rúg. 



Ezek a barnaszenek az eocén, oligocén és az alsó és közép miocén eme- 

 letekben vannak s minőségük általában a korszakok régiségével arányosan emel- 

 kedik ; azonban nem mindig. Ügy látszik a magas hőfejlesztő képesség inkább 

 a telepek vastagságával arányos. így a barnaszenek között nem a legrégibb 

 képződésű, eocénkorú telepek mutatják a legmagasabb hőfejlesztő képességet, 

 hanem az aránylag fiatalabb oligocénkorú zsüvölgyi szenek állanak az első helyen, 

 5U00-től 7000-ig emelkedő kalóriával s azután a fiatal mediterránkorú nyitra- 

 bányai szenek következnek 5000 — 6000 kalóriával, amelyek csaknem versenyez- 

 nek a tatai szénnel s csak ezután követkéznek a legrégibb barnaszenek, az 

 eocénkorú esztergomi szenek, 4700 — 5600 kalóriával. Azonban az eocén szén- 

 telepek közül a tatabányai és a kósdi szén régi eredetüknek megfelelően szin- 

 tén magas 5100 — 6800 kalóriát mutatnak. A Salgótarján vidéki széntelepek 

 között legmagasabb kalóriát mutatnak a baglyasaljai szenek 4600 — 5600 kaló- 

 riát, a többiek azonban jóval silányabbak. A salgótarjáni alsó mediterránkoru 

 szenek általában 4(KX)--5000 között váltakozó kalóriát mutatnak, épúgy mint 

 a horvátországi oligocénkorú széntelepek s így a nemzetközi geológiai kon- 



