TÁRSULATI ÜGYEK. /iO 



ép úgy, mint a lokvei Bukovac bavlaugban is félreeső helyen, messze a hegység- 

 ben és a barlang közepe táján teljes sötétségben találtattak. Ez a körülmény ép úgy, 

 mint a Szelota és Ballá barlangokban szerzett tapasztalatok a barlangkutatót arra 

 intik, hogy az ősember nyomait kivétel nélkül minden ásható barlangban és a 

 barlang minden szakaszában keresse. 



MÁRTON Lajos dr. bizottsági tag főleg ahhoz a felvetett kérdéshez óhajt fűzni 

 némi reflexiót, vajon alkalmazható-e a magyarországi paleolitikiim speciális viszo- 

 nyaira általában és vajon alkalmazható-c a jelen esetben a francia korbeosztás. Ami 

 a felvetett kérdés érdemét illeti, felszólaló egyetért az előadóval abban, hogy a kér- 

 dés komoly megfontolást igényel. A jelen esetben igen nehéz a francia kultúra- 

 beosztás alkalmazása. A. bemutatott tárgyak zöme atypikus ; felszólaló azonban azok 

 között mégis néhány olyan formát vél felismerni, amelyek a korhatározás szempont- 

 jából fontosnak látszanak. .\ régibb paleolitiknmon végighúzódó szakócának mousté- 

 rienkori degenerált változatát két példányban látja felszólaló képviselve. Az egyik 

 egyélű ferde trapézalakú vakaró szintén moustérienkorú. Tisztán mutatkozik az 

 elliptikus vakaró alakja is ; ez már az aurignacien kulturafoknak ismertető jeleit 

 mutatja, valammt a szélein retusozott jaspispenge is, amelynek alakításában fel- 

 szólaló főleg a behajló félköríves végződését tartja jellemzőnek. Ha a teljesen aty- 

 pikus tárgyaktól eltekintünk, még a pengék jöhetnek számba, melyek az aurigna- 

 ciennél aligha idősebbek. Mindent összevetve, felszólaló legvalószínűbbnek tartja, 

 hogy a bemutatott kőipar a felső moustériennél nem lehet idősebb ; nem való- 

 színűtlen az is, hogy itt két kusturafokkal, a moustériennél és aurignaciennel van 

 dolgunk, amit azonban a kutatónak eddig nem sikerült elválasztani. Felszólaló 

 végre rámutat arra a jelentőségre, amit a leletek a komoly rendszeres tudományos 

 vizsgálat által nyertek. A rétegek geológiai vizsgálata, nevezetesen a kisérő fauna 

 ismerete többet mond a paleolitoknál, a typologiánál. íme az aggteleki Baradla- 

 barlang régebben ismert monstérien typusaira sem mondhatjuk e miatt reá, hogy a 

 paleolitikumból valók. 



HOKUSITZKY Henrik bízottsági tag a barlang fekvése iránt érdeklődik, mire 

 előadó megjegyzi, hogy a csoklovínai Cholnoky-barlang a Lunkányi patak végén a 

 hegy túlsó oldalán Ponorícs község közelében van és az irodalomban Irma-barlang 

 név alatt szerepel. 



Lenhossék Mihíly dr. bizottsági tag szerint az ásatást a barlang kiöblösödő 

 részében kellene folytatni, mert valószínű, hogy az ősember ebben a csarnokszerű 

 szakaszban Icgínkálib tartózkodott. 



Kormos Tivadar dr. vendég örömmel üdvözli az előadó szép felfedezését ; 

 kétszeres örömmel azért, mert az előadóval egy nézeten \an aziránt, hogy a ma- 

 gyarországi viszonyokra a franciaországi szkémát nem szabad minden kritika nél- 

 kül alkalmaznunk. Amint szerszámokról, vagyis az ember öntudatosan készített 

 tárgyairól van szó, rögtön számos faji. néprajzi, egyéni és más mozzanat nyouuil 

 előtérbe, amelyeket okvetlenül figyelembe kell vennünk. Hozzászóló épen ezért a 

 köszerszámoknak kortjelző fontosságot csak másodsorban tulajdoníthat, mert sze- 

 rinte azok elsősorban az ipari fejlettség fokát jelzik, a mi nem igényel feltétlenül 

 korkülömséget. 



HiLLEBRAND .Ienő dr. bizottsági tag legutolsónak szólal fel, kifejtve, hogy ő 

 nem osztja az előtte szólók kételyeit arra vonatkozólag, vájjon lehet és szabad-e a 

 feuálló rendkívüli nagy távolságok mellett a francia lelőhelyek kőípartypusainak 

 időrendi schemáját a hazai viszonyokra is alkalmazni. Felszólaló kifejti, hogy a 

 ploístocén, vándoréletet élő ősembernél ezek a távolságok nem igen jöhetnek tekin- 

 tetbe. Minden elméleti okoskodásnál világosabban beszélnek a tények. Ezek szerint 



