894 NOTH GYUI.A 



a föld belsejéből, amelyek meggyújtva kékes világító lánggal égnek. 

 Ezek uralkodólag metánból állanak, amelybez kénhidrogén vegyül. 

 A fürdő nagy medencéjét kiüríttettem, kitisztittattam és újl)ó] vízzel 

 töltettem tele, amely a gázzal együtt a föld belsejéből nyomul elő. 

 Kőolajnak a kgkisebb nyoma sem mutatkozott, még csak irrizálás sem 

 látszott a víz felületén. De hogy ennek dacára is fúrást javasoltam, s 

 ennek helyét a fürdöháztól délre jelöltem ki, ez azért történt, mert az 

 a lehetőség szerintem megvolt, hogy nagyobb mélységben kőolajat fel- 

 tárjanak. De ha kőolajra nem is bukkantak volna, ezzel szemlieu előre- 

 láthatólag a számos helyen szétoszolva a föld felületére nyomuló gázo- 

 kat olyan tömegben lehetett volna a fúrási lyukban koncentrálni, hogy 

 ennek Medgyesre való vezetése és értékesítése a fúrás költségeit bőven 

 fedezte volna. Más helyeken, ahol azt hitték, hogy kőolajat és földi- 

 gyantát leltek, találtam ugyan bitumenes égethető reziduumokat az 

 agyagrétegekben, továbbá szénsavas vasoxid-oxidulliidrát opalizáló üle- 

 dékét, amelyek a kiáramló mocsár- és kénhidrogén-gázokkal kapcsolat- 

 ban azt a hiedelmet kelthetik, hogy itten nehéz szénhidrátokról van 

 szó. Erdélyben a gáz előfordulása mindenütt a sóelőfordulásokkal áll 

 kapcsolatban es képződése megmagyarázható a szerves 

 anyagoknak a 1 e v e g ö t ö 1 v a 1 ó elzárás mellett történő 

 e I b o m I á s á 1) ó 1. Ha meggondoljuk, hogy nemcsak a sóformáció plaszti- 

 kus agj^agja, hanem a pannóniai pontusi emelet óriási agyagtömege is 

 a szerves anj'agokat tökéletesen lezárták s azonkívül hatalmas nyomást 

 is fejtettek ki, megmagyarázható a metángázok képződésén kívül azok- 

 nak az óriási feszültsége is. Ismeretes, hogy a fizikai viszonyok fontos 

 szerepet játszottak a szénhidrátok képződésénél és bomlásánál, részben 

 a hegynyomás következtében, részben a kapillaritás, filtrácio és emulzió 

 következtében ; ellenben hogy a vegyi átalakulások a természetben 

 milyen jnértékben működtek közre, erre nézve még hiányzanak a tapasz- 

 talatok. Csakis azt sejthetjük, hogy az egykori tengerek sói, az óriási 

 mészkő- és gipszüledekek erősen hatottak s még ma is hatnak. 



A kőolaj képződésének és felgyülemlésének feltétele az anyagon 

 kívül a felszívó likacsos vagy széttöredezett telejjek jelenléte, amilyene- 

 ket Románia ma^otikumában, Galícia eocénjéből az olígocénbe folyta- 

 tódó rétegsorliaii találunk. Erdélyben, ahol a maeotiai rétegek nem 

 képződtek ki, — a*mi alsó-pannoniai rétegeink felelvén meg nekik, — 

 úgylátszik a kőolaj képződésére nem voltak kedvezők a viszonyok, arai 

 az állami fúrási vezetőségtől gondosan vezetett fúrási naplóból kétség- 

 telenül kitűnik. A részletekbe való bocsátkozás mellőzésével csak azt 

 jegyzem meg, hogy tölib száz méter metángázat tartalmazó homokos 

 réteget átfúrtak anélkül, hogy folyékony kőolajra vagy kőolajmolekulák- 

 kal impregnált kőzetre akadtak volna. 



