A MAGYARORSZÁGI PÖLDIGÁZRÓL. 895 



Azt az egészeu miuimális koolajuyomot nem veszem számításba, 

 amelyet a marosiigrai 2. számú fúrás 552 m mélységében leltek, mivel 

 a bitumenek ilyen szórványos zárványai sok fúrásnál előfordulnak, 

 anélkül, hogy jelentékenyebb köolajösszegyülemlés is jelen volna; tehát 

 ezek minden g^-akorlati jelentőség nélkül valók. Jogosan következtet- 

 hetjük tehát azt, hogy ha az évezredeken át felszálló gázok 

 kőolajtelepekkel összeköttetésben állanának, úgy ha 

 már f o ly ék () ny k ö o laj a t ne m i s raktak le, kétségkívül, 

 legalább az áttört fedőrétegeket impregnálták volna. 

 De miután a valóságban ez az eset nem forog fenn, úgy 

 látszik, hogy Erdélyben a kőolajnak és a metángáznak 

 az egyidejű előfordulása ki van zárva. A sok helyen észlelt 

 «rdélj'i gáz szaga a kőolajgáz szagától elütő ; inkább erjedő anyagokra 

 emlékeztet, míg a kőolajgáz aromatikus szagú. Opalizálás, irrizálás, 

 amely fölöttébb érzékenj^ reakció szokott lenni, alig észlelhető. 



Maga a földigáz is nagy gazdasági értéket képvisel, ha nagyobb 

 használati helyek közelében fordul elő, amilyenek : nagyobb városok, 

 kohóművek, gyárak. Mindezek azonban nincsenek a földigáz eddigi elő- 

 fordulási helyein. Könnyű azt mondani, hogy ipart lehet teremteni a 

 gáznak nagy távolságra való elvezetésével. Szteeényi volt államtitkár- 

 nak Bécsben 1912 februárjában tartott előadása felvilágosít bennünket 

 arról, hogy Magyarországon új ipartelepek létesítése milyen nagy áldo- 

 zatokat követel. Nagy kohóművek létesítése nagy és gazdag vasérctele- 

 peket feltételez, amilyeneket Erdélyben eddig még nem tártak fel. 

 Hosszú csővezetékeknek a felhasználási helyig való fektetése sok millióba 

 kerül, amelyet csak abban az esetben szabad létesíteni, ha az állam, 

 mint a monopólium tulajdonosa jótáll azért, hogj' a gáz, a mennyiség, 

 a feltódulás ereje és összetétel dolgában hosszú időn át állandó marad. 

 De ezért sem a magyar kormány, valamint egy komolj- geológus sem 

 állhat jót. Sőt ellenkezőleg, itt vannak a welsi, baumgarteni stb. gáz- 

 előfordulások, amelyek csakhamar megszűntek, vagy amelyeknek vegyi 

 összetétele megváltozott; ezek intő példákként állanak előttünk, hogy 

 túlmerész spekulációktól óvakodjunk s túlságosan vérmes reményeket 

 ne tápláljunk. Ajánlatosnak látszik tehát, hogy a magas magj'ar kincstár 

 a lehetőség szerint a nagy felhasználási középpontok közvetlen közelé- 

 ben mélyítsen fúrásokat, ha az értékes földigázat nagj' felelősség nélkül 

 az állam nagy hasznára értékesíteni akarja. 



Tudjuk, hogy a hegységek gyűrődése a legfiatalabb neogén ideig 

 iartott. Feltételezhetjük tehát, hogy a Magyar-Alföld bizonyos részeit 

 határozott irányú gyűrődés érte : a gázok összegyűlemlése ilyen disz- 



59* 



