Ít06 OROSZ ENDRE 



legnagyobb szélességű és 9 — 2U m magas boltoxatú "Nagy barlangn. Az 1S97. 

 és 98. években általam eszközölt ásatások alkalmával a barlang fenekének 

 prehisztorikus kultúrrétegeiböl előkerült konyhalmlliidék csontmaradványok 

 között a hódnak két metszőfogát is találtam. i^X. tábla 2. ábra). 



4. Törd a. A második adat, mely a hódnak az Aranyos folyó völgyé- 

 ben való előfordulását igazolja, az itten létezett római város : P o t a i s s a 

 korából datálódik. A városi nagy malom melletti malomárok balparti síkján 

 római épületek romjait tiu-ták fel az ottan dolgozó földmunkások 1907-beu s 

 a felszínre került tégla- és edénytöredékek, valamint nagyszámú emberi 

 csontvázrészek között egy baloldali, felső állkapcsi zápfogat találtam. 



5. Gyertyános. (Torda- Aranyos megye). E község és Nyírmezö között 

 fekszik a «Kököz» nevű festői szírtszoros, melynek északi végén, a patak bal- 

 parti oldalán a «Gévoj» nevű szép, különálló sziklaszírt emelkedik. Az őskor- 

 ban, valamint a későbbi időkben emberi települések voltak a sziklatetök 

 párkányain s e telepesektől nagymennyiségű hulladék maradt \-issza a szikla- 

 fokok lejtőin. 1007 nyarán ásatást rendeztem azon a helyen, ahol régebben 

 boldogult Feniehel Sámuel is ásatott. A roppant sok csont között, mi itten 

 előkerült, a Caslor fiber L. egy alsó, baloldali ép állkapcsát is találtam a 

 benne lévő négy záp fogával. (X. tábla 1. ábra). Ezenkívül még két ép felkar- 

 csont (as humeri) is van az itten gyűjtött leletek között. 



6. Magyar kapud. (Alsófehér megye). Az egyesült Küküllőnek a 

 Marosba ömlése feletti 514 m magas Magura-tetőu néhai Herepey Károly 

 nagyenyedi Bethlen -főiskolai tanár egy gazdag neolith kulturális őstelepet 

 fedezett fel. Ennek a folyó év nyarán végzett kutatása közben a hódnak is 

 egy felső, baloldali állkapcsából származó ép zápfogát sikerült találnom. 



7. C s á k 1 y a. (Alsófehér megye). A községtől N W-re a M a r j u c z a, 

 T y i k u j á t a és a Z s i n t y i c á u v e nevű tithoni mészkőszirtek tövében 

 gazdag őstelepet tárt fel néhai Herepey Károly nagyenyedi tanár. Az innen 

 kiásott prehisztorikus faunában Téglás Gábob a hódat is felemlíti.' 



Herepey tanárnak ezen hírneves őstelcpén a folyó év nyarán eszközölt 

 ásatás révén a hódnak két alsó, jobboldali állkapcsát, egy külön incisivus és 

 egy külön moláris fogát gyűjtöttem. 



8. Tordos. (Hunyad megye). A Maros folyó balparti oldalában egy Km 

 hosszúságban feltárva lévő európai hírű őstelep konyliahulladék faunájában a 

 hód is ki van mutatva.- 



9. Dév«. A Várhegy keleti oldalának alján, a '2-ik szerpentin-kanya- 

 rulatban — hol Mallász -Iózsef dévai pénzügyi számtiszt úr ásatást rendezett — 

 a kővel telített humus törmelékei közt neolith jellegű edénycserepek társaságá- 

 ban a hódnak egy felső, baloldali állkapocstöredékét találtam két zápfoggal a 

 helyén. 



lU. Nándor. (Hunyad megye). A Peták-patak jobbparti oldalának leg- 



1 Az Erdélyi Mecleuce östörténelméhez. Orvos-tenn.-tud. i'.itesitö. Kolozsvár. 

 1887. évfoly. 79 1. 



- TÉGLÁS Gábor: A tordosi őstelep. Arch. Értesítő. 1S82. évfoly. 2f»4 I. 



