A TEREGOVAI Fru.ni'ÁTKI.ŐFdltDULÁS KEASSÓ-SZÖRÉNY VÁRMEGYÉBEN. 90!K 



pátfajtákkal verseu yezliet és a világkereskedelem lieu az öt megillető helyet 

 biztosíthatuá magának. Szállítási nehézségek nincsenek, mert a község szélén 

 fekvő bánya felöl jó lít vezet a vasúti állomásra, amely mellett a Temes-folyó 

 is tovasiet. 



Az IfllO. év elején Cukok ügyvéd azzal a kéréssel fordult hozzám, hogy 

 ebben az ügyben támogassam, hogy — ha lehetséges — esetleg nagyobbmérvü 

 vállalat jöhessen létre, egyúttal megjegyezvén, hogy ilj' vállalat létrejötte esetén 

 az áUam részéről lényeges szálUtási kedvezményeken kívül bizonyos szubvenció 

 is meg lett neki igérve. A magam részéről e tekintetben adott Ígéretemnek 

 eleget teendő. Hambloch Ant.u, igazgatóhoz, a Kajna melletti Andernachon for- 

 dultam, akivel személyesen megismerkedni alkalmam volt és aki többek közt 

 a rajnai trasszról szóló több érdekes értekezést is tett közé. Hambloch igazgató 

 az én tudakozásomra a legnagyobb szívességgel késznek nyilatkozott, ebben az 

 öt is nagyon érdeklődő ügyben ténylegesen eljárni, amit teljesen be is váltott, 

 amennyiben a kerámiai ipar legjelentékenyebb képviselőivel Szászországban és 

 Tiiringiában lépett érintkezésbe. A Németországba küldött teregovai anyaggal 

 megejtett égetési és olvasztási kísérletek ott is okiváló eredményt" szolgáltattak, 

 minek folytán ez elsőrendű szakkörök is a teregovai földpátot nagyon hasz- 

 nálhatónak jelentették ki. 



A hosszabb ideig tartó tárgyalások végeredménye azonban az volt, hogy 

 a németországi illető ipari körök a maguk részéről nagyobb vállalatot nem 

 akartak nyélbeütni, mert ez az «ugyan rendkívül ritka anyaga az ö szempont- 

 jukból igen távol félreesik. 



Ily viszonyok közt legjobb volna magában az országban, Teregovánál, 

 nagyobbmérvü ipartelepet létrehozni, mely ipartelep a nyersanyag kiválóságá- 

 nál fogva ugyancsak virágozhatna. 



Kelt Budapesten, 1912 március 15-én. 



AZ AÍÍDALÜZIT TI-Í ELŐFORDULÁSA HAZÁNKBAN. 



Irta Vendl Aladáe dr.' 

 — A 64. ábrával. — 



A fejérvármegyei Velencei-hegység gránititjának közvetlen kontaktusában 

 a kontakt zóna legerősebben metamorfizált kontakt-kőzetét egy andaluzitot 

 tartalmazó, sztomolitszerű keskeny zóna képviseli. Ez a sztomolitszerű kőzet 

 csak a «Szíízvári malom»-tól D-re levő egyik rövid árkoeskában tanulmányoz- 

 ható. Maga a szürkeszínü kőzet tömött, teljesen átkristályosodott, melynek 



1 Előadta a Maijyar Orvosok és Természetvizsgálók vándorgyűlésének szak- 

 ülésén Veszprémben 1912 aniíusztiis í28-áu. 



Füldtani Kozluny. XI. II. hit. I9IS. 



60 



