AZ AXDALUZIT ŰJ ELÜFORDILÁSA HAZÁNKBAK. 911 



Az íuidaluzit-szeiuecskék Uiigy mt'uuyiségben tartaliuiizuak zárványként 

 luagnetitet, amiut a mikrofotogratiáu is látható. 



Az audahizitnak hazánkban való előfordulásáról eddig a következő ada- 

 tokat közli az irodalom : Schafarzik Ferenc dr.' a kissehesi dácit egy zár- 

 ványában az andaluzitot ismeri fel ( ^valószínű, hogy a jelen esetben andalu- 

 zittal, illetőleg andaluzitgnájsszal van dolgunk") Szádeczky Gyula dr.^ a szobi 

 8ágh-hegy andezitjában talált koruudot és andaluzitot tartalmazó kordierit- 

 gnájsz-zárványt. Böckh Hugó di-.^ a gömörmegyei Yashegy kornyéke gránit- 

 jának kontaktusából említ andaluzitot közelebbi leírás nélkül. 



AZ ERESZTEVENYI BAZALT „ILMENIT -JE. 



Ii-ta Vendl Alapár dr. 



A kir. ' .József-műegyetem hallgatóival — Schafarzik Ferenc dr. tanár 

 üv vezetése mellett — a Medves-hegységbe rendezett egyik geológiai kirán- 

 dulásunk alkalmával az Eresztevéuy-i kőbányában néhány fekete zárványt 

 tartalmazó bazaltdarabot gyííjtöttem, mely zárványok az irodalomban Szabó 

 József nyomán «ilmenitj) néven ismertek.* 



E zárványok néha borsszem-, ritkábban borsónagyságúak ; sőt a kir. 

 József -műegyetem ásvány- földtani szertárának gyűjteményében egy mogyoró- 

 nagyságú (lilmenitn -zárvány is van, szintén a Medves-hegységböl. A zárványok 

 feketék, fekete karcúak, törésük kagylós és — főként a törési felületeken — 

 •erős fémfényüek. E zárványok mindig feltűnő erősen mágnesesek. 

 Ez az erős mágnesesség felhí\'ta figyelmemet arra, hogy kissé behatóbb vizs- 

 gálat révén meggyőződjem arról, vájjon ez a fekete zárvány csakugyan ilmenit-e, 

 vagy sem ? 



A fekete silmenit* -szemek még a legvékonyabb csiszolatban is átlát- 

 szatlanok teljesen, A legtöbb esetben barnás mállási termékkel körülvettek. 

 Sósavban könnyen oldódnak, főleg ha kevés káliumjodidot is adunk a sósavhoz, 



1 Schafarzik P, : Trachytjaink uéháuy ritkább zárványáról. Földt. Közi. 1889^ 

 XIX. 410. lap. 



2 Szádeczky Gv. : A szobi Ságb-hegy audezitjáról és közetzárványahól. Földt. 

 Közlöny 1895, XXV. 161-174. lap. 



* Böckh H, : A gömörmegyei Vashegy stb. .A. m. kir. fokit, int. évk. XIV. k. 

 (i'2. lap, 



* Szabó József: Geológia, Budapest 1883, 299—302. lap. 



Schafarzik Ferenc: Kirándulás a nógrádi Medves-hc<;ységlje. Budapest, 1911, 

 5 lap (litográfia, vezető a kir. József-műegyetem geológiai kirándulásaihoz). 



V. ö. még RozLOZSNiK P. és Emszt K. : .\ ^ledves-begység bazaltos kőzetei. 

 Földtani Közlöny XLI., 1911, 258. lap. 



60* 



