VÁLASZ INKEY UU MEGJEGYZÉSEIRE. 



915 



szik — nem tudtam elég vilá£;osiiii megmagyarázni azt, hogy az erupciociklus 

 az Érchegység egész területén ugyanaz, csak az erupciók délen korábban követ- 

 keztek be, észak felé pedig későbben, különben nem mondaná Inkey, hogy 

 • a szerző tehát legalább egy háromszor ismételt erupeiós ciklust tételez fel». 



Ha felfogásomat munkám 225— 22G. oldalán e tekintetben nem fejeztem 

 ki elég érthetően, talán világosabban megmagyarázza azt a következő rajz, 

 amelyen ki van tüntetve, hogy észak felé lialadva mint törtek fel az egyes 

 képződmények mind később és később (65. ábra). 



Hogy az erupciók korviszonyainak bizonyítására nem hoztam fel több 

 példát, annak az az oka, hogy nem akartam munkám amúgy is nagy terje- 

 delmét a bányavidékeken kívül eső területek leírásával még bővíteni, holott 

 például a sesznri medencében nem egy pontot írhattam volna le. ahol vilá- 



D 



OOOOOOOOOO 040 o o O o o o 



o oooooooooooooooo 

 oooooooooooooooooo 



OOOOO OOOOOOOO OOűO 



E 



65. ábra. A liarmadUori erupciók korának vázlatos feltüntetése az Erdélyi Érchegy- 

 ségben, Dr PÁiFY MÓR szerint. 

 Magyarázat: ai^dacit, 6=amfibol andezit, (■=piroxén andezit, (/=liparit. l=felső- 

 inediterrán agyag, ^' = slir gipsszel, .S = globigerinás színtáj, 4=alsümeiliterrán kavics, 



agyag és konglomerát. 



gosan látható az amtibolandezit tufájának és brecciájának rátelepülése a zöld- 

 köves piroxénandezitre. A brád vidéki erupciók korviszonyáról 1903-ban meg- 

 jelent előzetes közleményem úgy látszik kikerülte Inkey figyelmét, ahol pedig 

 kimutattam, hogy a dácitnak a felsőmediterránnál okvetlenül fiatalabbnak 

 keU lenni, mert különben nem mondaná, hogy itt a dácitnak a felsőmediter- 

 ránnál fiatalabb korba való helyezése jogosulatlan. 



A boicai Szevregyelhegy kőzetének hovatartozását illetőleg nem 

 igen van mondanivalóm azok után, amiket már leírtam, csupán azt jegyzem 

 meg, hogy munkám 222., 231. és 274. oldalán megjelöltem az alsómediterrán 

 felső részén azt a színtájat, amely alatt — az alsómediterránban — Tresztyá- 

 nál a riolittufa előfordul. Sajnálom, hogy ezt a meghatározást Inkey nem 

 tartja elég precíznek s érthet alatta e területen báriuilyen régibb képződményt 

 is, holott e tufát mindenütt az alsómediterrán rétegek közül említem, amely 



